56 TÁRSULATI ÜGYEK. 
A szombat délelőtti ülésben a beadvány felett élénk vita fejlődött ki, s 
minthogy a szóban forgó kérdésekben igen eltérő nézetek nyilvánultak, végre a 
petrographiai systematikus nomenclaturának kérdése az ez irányban még Zürich- 
ben egybeállított bizottsághoz utasíttatott; a mi pedig a nemzetközi petrogra- 
phiai folyóirat létesítésének kérdését illeti, ez ügy előzetes tanulmányozása egy 17 
petrographusból álló bizottságra bizatott. 
Egyszóval, a petrographiai nomenclatura, osztályozás stb. tekintetében 
még nyitott kérdésekkel állunk szemben. 
Engedje meg a tisztelt közgyülés, hogy az előadottak után még a követke- 
zőket érinthessem röviden, a mennyiben ezek kétségkivül szintén figyelmünkre 
érdemesek. 
Mindenekelőtt azon ügy állását akarom megismertetni, a melynek kidom- 
borodását élénk figyelemmel kisérjük, értem Hurópa geologiai térképét. Erre vo- 
natkozólag F. BEvxscHraG olvasta fel a térképbizottság jelentését a mű kivitelének 
mikénti állásáról. E térkép tudvalevőleg 49 lapon jelenik meg, s ebből 11 lap 
már is forgalomba került. A congressussal kapcsolatos kiállításban azonban már 
24 lap volt tableauba egybeállítva geologiai kivitelben látható, melyen csakis Dán- 
ország északi részét, Svédországot és Finnország egy részét illetőleg hiányzott még 
a geologiai részletezés. A kiadásra kerülő 3-ik füzetnek megjelenését a f. é. elejére 
helyezték kilátásba és e füzetben lesz meg tehát a Szt.-István korona országai terü- 
letének eddig még hiányzó része is, ennek északi szegélye tudvalevőleg még a 2-ik 
füzetben jelent meg. A 3-ik füzet azonkivül tartalmazni fogja még Angolországot, 
Francziaország legészakibb részével, az Alpesek területét Felső-Olaszországgal és a 
Palkán-félsziget legnagyobb részét. Megjegyezhetem, hogy az európai geologiai tér- 
kép kivitelére az elhunyt BExgrcn helyét HAUCHEcoRNE mei-lett BeEvYscHzaG foglalja el. 
Egy további körülmény, melyről említést kell tennem az, hogy a franczia 
geologusoknak ALBERT Gaupnt által tolmácsolt meghívására a következő, t. 1. VIII-ik 
nemzetközi geologiai congressus 1900-ban, a nemzetközi kiállítás alkalmával Pá- 
risban fog megtartatni. Ennek előkészítésére a legelőbbkelő franczia geologusok 
szövetkeztek, elnökül AzpERT Gaupny-t, a Museum d" histoire naturelle tanárát, 
alelnökül pedig MicHEL Lívv-t, a Service de la carte géologigue de France igaz- 
Jatóját és MARCEL BERTRAND-ot, az École des mines tanárát választották meg. 
Ezzel kapcsolatosan jelenthetem továbbá, hogy a francziák meghivása után 
dr. E. Tizrze, az osztrák geologusok nevében a congressust IX-ik sessiójának 
megtartására Bécsbe hivta meg, a mit köztetszéssel el is fogadtak. Azt hiszem, 
hogy ez utóbbi körülmény a congressus helyének hazánkhoz való közelsége mel- 
lett különös mérvben megérdemli figyelmünket. A congressusokra, tüzetesen 
pedig a szent-pétervárira jelentkezettek nagy száma, különos tekintettel a ki- 
rándulásokra, némi óvintézkedéseket tett a jövőre szükségessé, s e tekintetben 
végre a következő lett határozattá. A választmány abbeli kivánalmát fejezi ki, 
hogy a geologiai kirándulásokon résztvevők száma oly módon korlátoltassék, hogy 
sem a vezetők feladata, sem pedig a keresztül utazott vidékek komoly tanulmá- 
nyozása ne akadályoztassék. 
Két indítványról kell még szólanom, melyet a legkülönbözőbb országból 
Szt.-Pétervártt egybegyűlt szakférfiak köztetszéssel elfogadtak, s mely indítványok 
voltaképen most már congressusi határozatok. Ezek a következők : 
