66 TÁRSULATI ÜGYEK. 
Az egész lias-területet északról neocom, délről Dachstein-mész és részben 
fődolomit szegélyezi. 
Előadó a geologiai viszonyokat geologiai térképen és vázlatos profilokban 
illustrálta és a tőle gyüjtött gazdag fosszil faunát bemutatta. 
BöcxnH János elnök örömét fejezi ki, hogy a Bakony érdekes geologiai viszo- 
nyainak ismét egy uj tanulmányozója van ; figyelmezteti ez előadót, hogy minden 
zavar elkerülése végett czélszerű volna dolgozatában az egyes helyek mostan 
használatos nevei mellé zárjelbe az ő munkájában (rA Bakony déli részének föld- 
tani viszonyai, ) használt régibb elnevezéseket is megadni. 
9, Dr. Lóczy LaJos : e Megjegyzések a, veszprémi trias-márgából és a FPapod- 
alji lias-rétegekból gyüjtött fossztliákra.n A Laczkó Dezső-től gyüjtött kövületek 
túlnyomó részét előadó határozta meg. A veszprémi márgában talált 213 alak 
közül 190 jól felismerhető volt; ezek túlnyomó része puhatestűek voltak és pedig 
85 kagyló és 45 brachyopoda. Legnagyobb mennyiségben vannak st. cassiani 
alakok, de ezekhez a raibli-rétegek és a dachstein-mészkő egyes alakjai is járul- 
nak. A liasrétegek 50 jól meghatározható alakja közül 43 brachyopoda volt; 
képviselve vannak az adnetti mészkő és a hierlatzi rétegek typusos alakjai. 
3. Dr. ScHAFARZIK FERENxcz vál. tag bemutatja dr. SzápEczgY GYULA 
(Kolozsvár) Uj kőzet Assuanból Egyptombans czimű dolgozatát. A kőzet 
Assuan vidékén egy gránitkőbányában fordul elő, basalthoz hasonló szürke 
telérkőzet; szövete bolokristályos. A kőzet elegyrészei meglehetősen elválto- 
zottak: az eredeti ásványok közül még legépebbek az augitok, az olivinek 
egészen serpentinné alakultak. Míg a másodlagos képződésű ásványok közt 
különösen a calcit és a ehlorit említendő. Szerző a kőzetnek egy chemiai 
elemzését is közli és e telérkőzetet mint ujat eJoőzsejitv név alatt kivánja az 
irodalomba bevezetni. 
Miután a titkárság kérésére dr. SCHAFARZIK FERENcz választmányi tag 
dr. Szápgczgy Gyuna társulati tagnak ezen értekezését előterjesztette, megjegyezte, 
hogy szerzővel bizonyos tekintetben egy nézeten nem lehet. 
Az előadottak alapján ugyanis nem tarthatja a szóban forgó eJózsejít,- 
kőzetet elég épnek arra nézve, hogy az a kellő biztossággal meghatározható legyen. 
A serpentin, echlorit, a carbonátok és a limonit nagy mennyisége a mellett szó- 
lanak, hogy e kőzet erós decomponálásban van. Ennek egyik eredménye, miként 
ezt szerző is említi, az olivinnek teljes pseudomorphosálása. Van azonban még 
egy másik körülmény is, mely magára irányítja a figyelmet. 
A vegyi analysis ugyanis 16,37"/o AkOs, 3,70"/o Na:O, 3,687/o K2O-t tüntet 
fel. Olyan elemek ezek, a melyek vagy nem, vagy csak részben irhatók a mikro- 
skopiai analysis által kimutatott elegyrészek rovására. A felsorolt két főelegyrész 
közül ugyanis az olivin egyáltalában nem tartalmazza ezen elemeket, míg az 
augitra is a kimutatott mennyiségekből legfölebb egy töredék eshetik. A ribeckit 
és a biotit pedig oly alárendelt kis mennyiségben fordulnak elő, hogy ebből a 
szempontból számításba alig jöhetnek. Minthogy tehát a felsorolt alkalia- és alu- 
minium-mennyiségek csak kisebb részben tulajdoníthatók a pyroxenes elegyrész- 
nek, indokoltnak látszik a kőzetben még egy földpátos összetételű anyag jelenlétét 
is feltételezni. 
A calcium, miből az elemzés 9,62"/o-ot mutatott ki, szintén csak részben 
