68 TÁRSULATI ÜGYEK. 
9. Dr. LENGYEL BÉLA : a Az Illyés-tavat (Maros-Torda m.) és vizének chemiai 
elemzését, ismertette. A tó Szováta közelében magas hegyektől környezve, sószik- 
lák aljában terül el ; nagysága 8—10 hold, mélysége átlag 20 m. A tó vize erősen 
sós, a mennyiben az egy literében feloldott összes sók mennyisége 233,75 gr, faj- 
súlya 159 C-nál 1,174. Benne a fürdő ember alá nem merül. A víz hőfoka, a felü- 
leten legcsekélyebb : 16—209, mivel három hegyi patak ömlik beléje és ezeknek a 
vize lassan keveredik a sós vízzel, de már 0,5 m-nyi mélységben 30—40? C., 
míg 4 m-en túl már 607 C. A tó ujabb keletkezésű. Az 1873—74. években még 
nem létezett; valószinűbb, hogy a mélységben kifakadó meleg források feloldot- 
ták a sótömegeket, a minek következtében beszakadások történhettek s ezek helyén 
van most a tó. Nem igen hihető, hogy a tó egy óriási felhőszakadásnak eredménye, 
mint azt annak idején egy sóőr megfigyelte. A tó vize a hozzá hasonló sósvizek 
közül egyike a legsósabbaknak, a melyek közül azonban nagy hőfoka által 
tünik ki. 
Dr. L. Lóczy LaJsos vál.tag valószínűnek tartja, hogy az Illyés-tó is éppen 
úgy, mint a környéknek más kisebb tavai is, szintén az egész hegyoldal csuszam- 
lásának köszöni létrejöttét. 
3. Dr. LÖRENTHEY IMRE : c. Harmadkori rákokat mutatott be, ugyanis azon 
anyagnak legszebb és legérdekesebb példányait, a melyeket a magy. tud. aka- 
démia kiadásában legujabban megjelent munkájában F részletesen feldolgozott. 
4. KALECSINSZKY SÁNDOR: a Közlemények a m. kir. földtani intézet chemiai 
laboratoriumábób czím alatt két tanulmányának eredményét adta elő : 
a) A Mellencze mellett (Torontál m.) fekvő Ruszanda-tó partján található só- 
kivirágzást tette részletes tanulmány tárgyává s azt találta, hogy míg az ország 
sok helyén ez úgynevezett széksókivirágzás főtömege szódából áll, a melyet 
szappangyártásra használnak, addig ezen ruszandai kivirágzott só csak 40 szódát 
és helyette 8600 kénsavas nátront (glaubersót) tartalmaz. Végül összehasonlította 
a kivirágzott só és a tó vizének elemzését egymással, valamint néhány más vidéki 
sepert sóval. 
b) Az elmult esztendőben a Budapesten épülő eskütéri hidfő talajának meg- 
vizsgálásakor a budai oldalon a Rudasfürdő kertkerítésénél furás közben 17,16 m 
mélységnél 47" C. meleg artézi víz szállott fel ; a furást csakhamar be is tömték, 
mert a szomszédos házak pinczéit a víz elárasztotta. 
Ezen felszökött vízből sikerült néhány literrel felfogni és azt az előadó rész- 
letes chemiai vizsgálatnak vetette alá. 
Ezen elemzésből constatálható, hogy a betömött artézi víz minden tekin- 
tetben hasonló a Gellérthegyi hévvízcsoport forrásaival s alkatórészeire nézve 
majdnem megegyező az egyik Rudas-fürdői forrásvízzel és a Rácz-fürdő ugy- 
nevezett Uj-forrás vizével, csakhogy valamivel melegebb. 
Dr. Szorvracn Tamás megjegyzi, hogy e forrásvíz kitörése is csak másodla- 
gos, mint valamennyi a Gellérthegy tövénél kifakadó hévvizé. 
x Paleontologiai tanulmányok a harmadkorú rákok köréből. (11 táblával). — 
Mathem. és természettud. Közlemények, vonatkozólag a hazai viszonyokra. XXVIII. 
köt. 2. sz. Budapest, 1898. 
