he szá 
FÖLDTANI KÖZLÖN pú 
XXVIII. KÖTET. 1898, MÁJUS— JUNIUS, 5—6, FÜZET. 
ÁSVÁNY-UJDONSÁG BUDAPESTEN A KIS-SVÁBHEGYRŐL. 
Böcgn HuGó-tól.! 
A budai hegységet alkotó sediment-köőzetek nem valami sok ásványfajt 
tartalmaznak. A legelterjedtebb közöttük a calcit. Gyakrabban találni 
még a barytot, gipszet és helyenként a pyritet is. 
Ily körülmények között a magyarhoni földtani társulatnak az 1884-ik 
évi deczember hó 3-ikán tartott szakülésén dr. WARTHA VrisxczE műegyetemi 
tanár úr azon könnyen érthető és általában is érdekes meglepetéssel szol- 
gált, hogy ő a Kis-Svábhegy legéjszakibb bányájában calcit-skalenoéderek 
között apró /flu orit-kristályokra bukkant.? 
E lelet elannyira ritkaság számba megy, hogy néhány darabkán kívül 
azóta a Kis-Svábhegyen tudtommal fluoritot többé nem találtak. 
Egy évvel később a boldogult dr. SzaBó Józser egyetemi tanár 
cMagyarország nevezetesebb fluorit lelőhelyeiv? ezimü értekezésében e 
tárgyra visszatérve kiemelte, hogy ezen genetikailag érdekes és a legrit- 
kábbak közé sorolható fluorit-előfordulás a híres carrarai márványbányá- 
ban találja némi analogonját; a mennyiben Carrarában is a kristályos 
mészkőben ugyancsak mint igen nagy ritkaságot víztiszta fluoritot találni. 
A carrarai fluoritból egy igen szép példány van a budapesti m. kir. 
tudomány-egyetem ásványtani gyüjteményében is, melyet boldogult 
HANTKEN MIxsa egyetemi tanár úr ajándékozott oda. 
Dr. SzaBó JózsEr megemlíti azon körülményt is, hogy Carrarán a 
fluoriton kívül — és nem is épen ritkán — még kisebb víztiszta guarz- 
kristályok is találhatók, melyek ösmeretesen a guarz egyik legszebb elő- 
fordulásainak sorába méltán tartoznak. Ilven víztiszta kristályokban ter- 
mett guarz a kis-svábhegyi nummulitmészkőben ezideig még teljesen 
ismeretlen volt. é 
A budai hegység kőzetanyagában a kovasav helyenkint nem hiányzik 
ugyan, így például a dolomitban parányi guarz-kristálykák szórványosan 
: Előadta az 1897. november 3-án tartott szakülésen. 
: Földtani Közlöny, 1884. XIV. kötet, 571. 1. 
"8 Földtani Közlöny, 1885. XV. kötet, 983. Il. 
Földtani Közlöny XXVIII. köt. 1898. Í 9 
§67 
