BŐRÖSTŐL MEGMARADT ICHTHYOSAURUS, 135 
Az ichthyosaurusok úszója ezen elhelyezkedésének physiologiai jelen- 
tőségéről nem régiben F. E ScHurzEe?Y s valamivel később FR. AHLBORNFF 
nyilatkozott. És ha e két tudós arra a hatásra nézve, mely a farkuszók 
evezőmozgása alkalmával bekövetkezik, valamint a mellúszóknak úszás 
alkalmával föltett helyzetére nézve nem egyezik is meg egymással, lényegé- 
ben véve mégis egyazon eredményre jut, arra ugyanis, hogy az ichthyo- 
saurusok úszómozgása első sorban lefelé hajtó mozgás (uhypobathikuss 
mozgás ÁHLBORN szerint), ellentétben a legtöbb haléhoz s különösen a 
fenéki halakéhoz, melyeknek farkúszója az xepibathikusv t. i. a fölfelé 
hajtó mozgásra alkalmasnak van alkotva. Ebben a tekintetben az ichthyo- 
saurusok egy sorban állanak a repülő halakkal (Exocoetus ; a Sceomberesoci- 
dákkal és a Trichiurus-félékkel), valamint a krokodilusokkal és a vízikigyók- 
kal. Az ichthyosaurusok is épúgy mint ezek a tüdők és az erős bőr alatti 
zsírlerakódás következtében fajsúlyilag könnyebbek voltak mint a víz s ez 
által a nyilt tenger fölszinén pelagikus életet élhettek, míg úszómozgásuk- 
kal — ha a páros üszószervek kellően be voltak állítva — le i8 bukhattak 
és alámerülhettek a vízben. 
Az a számos szép ichthyosaurus-lelet, melyeknek élén szépség és 
a megtartás tökéletessége tekintetében a budapesti új példány áll, e mesozoi 
kihalt állatcsoportról való ismereteinket lassanként annyira tökéletesítette, 
hogy bizvást elmondhatjuk, miként az lehthyosaurusok a fosszil reptiliu- 
mok legjobban megismert csoportjának tekinthetők. 
A szerző kéziratából forditotta 
PErHő GyuLaA, dr. 
k F. E. ScHurzE: Über die Abwürtsbiegung des Schwanztheiles der Wirbel- 
süule bei Iechthyosauriern. — Sitzungsberichte der kön. preuss. Akademie d. Wissen- 
schaften zu Berlin, Jahrg. 1894., pag. 1133. 
kk FR. AHLBORN : Über die Bedeutung der Heterocerkie und ühnlicher unsym- 
metrischer Schwanzformen schwimmender Wirbelthiere für die Ortsbewegung. — 
Zeitschrift für wissenschaftliche Zoologie. Band. LXI, 1. 1895. 
