A BAKONY MEGALODONTJAI. 141 
A Megalodus Lócgyi mellső izomnyoma hasonlóan a  Megalodus 
complanatus GÜMB.-éhez, a zárólemez előtt és ez alatt fekszik, azonfelül 
aránylag gyenge és nem mély. Világosan látható az ábrázolt kőbelen a 
köpenyperem vonalának elnyulása; nem sikerült azonban a hátsó izom- 
nyomnak határvonalát megállapítanom. A hátsó izombenyomatot viselő 
lécz, mely különben valamennyi Megalodus-félénél nagyon erősen kifej- 
lett, a Megalodus Lóczyi fajon nagyon gyenge lehetett, mert a kőbél 
hátsó részének mint a két oldalán csupán gyenge bemélyedések vannak, 
melyek a bubtól hátra és lefelé irányulnak. Igaz ugyan, hogy e be- 
mélyedések meglehetősen szélesek, azonban nagyon laposak és az éles 
határokat nélkülözik ; ennek folytán a teknők belseje felé tetemesen kiálló 
léczek helyett, a milyenek számos megalodus-félén jelentkeznek, a mi 
fajunkon csakis gyenge megvastagodás lehetett a hátsó izom tapadási 
helyén. Meglepő jelenség az, hogy a bal teknő belső mintázatán hátul nincsen 
olyan lelapult felület, mely az areának megfelelhetne, ellenben a jobb 
oldalon egy ilyen felület jelentékeny kiterjedésű. Akármilyen bajos dolog 
is az ilyenféle nagyon vastag falu kagylók kőbelének formáiról a teknők 
külső körvonalaira következtetni, mégis azt vélem, hogy a teknők egyen- 
lőtlensége ennél az alaknál, különösen hátulról nézve a kagylót, nagyon is 
szembetünő lehetett, minthogy a balteknőnek valószínüleg épen semmi 
vagy csak nagyon gyenge, a jobb teknőnek ellenben meglehetősen széles 
areája lehetett. Azonban a Megalodus Lóczyi elülről tekintve is a teknők 
egyenlőtlen voltát világosan feltünteti, mert a jóval laposabb jobb teknőnek 
belső mintázata egy felette gyengén kifejlődött és alig meggörbült bubcsapot 
visel, melynek magassága a bal teknő bubcsapjáé mögött messze elmarad. 
Nyilvánvaló, hogy a jobb teknő bubcsapja alatt jóval vékonyabb volt a 
záros lemez és külsején sokkal kisebb lunulája lehetett, mint a bal teknőn. 
A kagylóváz agymmetriája a kőbelen különösen azon duzzadás ferde 
állásában nyilatkozik meg, mely a két bub belső mintázata között kiemelkedik 
és azon térség kitöltésének felel meg, mely a két vastagfalú teknő között végig 
nyult. Sajnos, hogy ezen duzzadás, mely a kőbelen akár előlről akár 
hátulról nézzük azt, ferde állásunak tünik elő, csakis a tulajdonképi záros 
lemez megett van meg és ép a zár fogai tájékánál hiányzik, ennélfogva a 
nagyobbik példány semmiféle felvilágosítást nem ad a zárnak alkatáról. 
A másik, kisebbik példányon, mely különben roszabb megtartási állapot- 
ban van, legalább nehány milimeternyi magas lamella van a két bubcsap 
között, a melyen meglátszik, hogy mindkét teknőn a zárnak két-két foga 
lehetett, melyek közül a kisebb, jobb teknőn a hátsó fog, a nagyobb bal 
teknőn pedig a mellső fok lehetett jobban kifejlődve. Biztos felvilágosítást 
azonban nagyon bajos ezekről a körülményekről szerezni, mert az említett 
lamella letörött, igen alacsony, s rajta csakis a fogbenyomatok alja mutat- 
kozik. Úgy vélem, elég biztos alapon állíthatom mégis, miszeriut alakunk 
