164 TÁRSULATI ÜGYEK. 
csont-töredékek; de oly hiányos megtartásuak, hogy a genus nem volt meg- 
határozható. 
3. BöckH Hugó: wAdatok a Pecten denudatus REuvss és a Pleuroncctia, 
comitatus Fowxr. kérdéséhezv. Előadó a magyarországi cSchlierv-ből, Csizről, Fel- 
falu- és Putnokról Gömörmegyében és Szopokról Baranyamegyében mintegy 25 a 
czímben megemlített fajokról adott leirással megegyező teknőt megvizsgált és 
összehasonlított, s azt tapasztalta, hogy e két faj között sok átmeneti alak van és 
ennélfogva egymással egyesíthetőknek véli. Több más kövület az említett lelet- 
helyekről megegyezik az ausztriai cSehlierv kövületeivel, s ezért a magyarországit 
is az alsó mediterránba sorolja. 
4. Dr. SrauB Mónrcz: aA folyó vagy szivárgó víz által keletkezett növény- 
lenyomatokhoz hasonló képződményekrőb beszélt. 
Miután az előadó megemlékezett az irodalomban eddig ismeretesekké lett 
azon képződményekről, melyekről most már tudva van, hogy folyó vagy szivárgó 
víznek köszönik keletkezésüket és növénylenyomatokhoz való hasonlatosságuk 
miatt növényeknek is leirattak, bemutat két olyan képződményt, melyek iszapolt 
kaolinen keletkeztek és a melyek egyike Sphenopteris-, a másik pedig Lepidoden- 
dron-ra emlékeztet. Ezeknek keletkezését PETRIK LaJos szives közlése szerint 
akként magyarázza, hogy a kaolin szürő rekeszeibe, a melyekbe a kaoliniszap híg 
folyadéka addig vezettetik, míg az azon rekesz mellett fekvő és az iszapból kiszi- 
várgó vizet levezető rekeszbe az ezen rekesz falán fekvő és már viztelenített kaolin 
az utóbb beérkező anyag vizét már nem bocsátja át azon erélylyel, mint a beveze- 
tés kezdetén; a szürőkamara végre különböző sürűségű és ennek következtében 
különböző nyomású kaolinanyaggal megtelik és így a leszivárgó víz nehezebben 
találván útját, az említett tényezők közös hatása következtében létrehozza a be- 
mutatott rajzokat. 
PErrix LaJsos vál. tag némileg eltérően gondolja e növénylenyomatokhoz 
hasonló képződmények keletkezését. A mikor a szürősajtó megtelik, a kaolin 
lerakódása először is az oldalokon történik és az egyes rekeszek belsejében még 
higabb iszapolt anyag marad vissza. Kiszáradáskor a tömeg összehuzódik és meg- 
reped, a repedés mentén képződnek a növénylenyomatokhoz hasonló alakok. 
V. SZAKÜLÉS 1898 JUNIUS HÓ 1-ÉN. 
Elnök: BöckH JÁwnos. 
Az elnök megnyitván az ülést az előadások sorát megkezdi : 
1. Dr. Párry Mór. sAdatok Székely- Udvarhely környékének geologiai és 
hydrologiai viszonyaihozv czímű előadásában ismerteti a Székely-Udvarhely kör- 
nyékét felépítő geologiai képződményeket. Ezek mediterrán agyagmárga, az erre 
települt szármát conglomerát és a fölötte levő andesit-tufa. A N.-Küküllő völgyé- 
nek két oldalán kisebb diluvialis kavicslerakódások vannak. A környék hydrolo- 
giájának rövid jellegzése után az előadó ismerteti a székely-udvarhelyi sósfürdő, a 
