902 SCHMIDT SÁNDOR: A GÖMB A KRISTÁLYSZÁMOLÁSBAN. 
gédeszközt kap a gömbben, úgy hogy a dolog megértetése sokkal simábban 
és gyorsabban történhet vele. 
A buvár pedig a mint vizsgálataitan a lapszög-mérésekkel előbbre 
halad, adatait már egyenesen a gömbre is felrakhatja és ekkor a tájékoztató 
számításokat mellőzheti, föltevéseit bírálhatja és főleg complicáltabb ese- 
tekben kellően alig megbecsülhető hasznát veheti a gömbnek, mert a biz- 
tosságnak számbavehető csökkentése nélkül könnyebben és gyorsabban 
dolgozhat. 
Mindezeket egybefoglalva a valóságos gömbnek használata a kristály- 
számolásban igazi haladás és BucHANAN helyesen jegyzi meg, hogy a gömb 
szolgáltatta segítség úgyszólván ki nem meríthető. 
5. A gömbmérő adatainak pontossága. 
Az AvEp DE MAGNac-féle gömbmérőt kétségtelenül sokkal pontosabban 
szerkeszthetni, mint a minő például a tőlem használt párisi műszer is volt. 
E tekintetben a ezélszerű javítások önként kinálkoznak. De nem kell szem 
elől téveszteni azt a körülményt, hogy a rendeltetése egyelőre csak tájékoz- 
tatás, a mely czélnak mai formájában (és árával is) megfelel. Ha preecisiós 
műszert kivánunk benne, úgy az ő előállítása sem ütközik különös nehéz- 
ségekbe. 
Az én műszeremen a hibák átalában 1,5" és 0,59 között váltakoztak 
és ha a méréseket a gömbnek több helyén és a mérő-köröknek kellő ki- 
használásával végezhetjük, a számtani középpel elég jól kiegyenlíthetünk. 
Igy a tesserális kristályrendszer főöveit megszerkesztettem és az (100) : (101) 
lapszöget az összes íveken meghatározva a kiegyenlített érték 44,7" volt, 
vagyis a kellőnél csak 18 perczezel kisebb. 
Megjegyezhetem, hogy a gömbmérő hibáinak egyik természetes főfor- 
rása az, hogy a kellő legnagyobb kör helyett állandóan csak egy ő hozzá 
közel álló gömbkört ad, ezért a hibák főleg a kellőnél kisebb értékeket 
szolgáltatnak. A dolog természetében rejlik végül az is, hogy nagyobb ív- 
távolságokon a hibák absolut értékei is növekednek és megfordítva. 
