BUDAPESTKÖRNYÉKI CALCITKRISTÁLYOK. 905 
mérve számolva 
Tosa ONHes 02) seals ZA Dre ea E 
PI VOT AD YE (A ADAST 17 142 19" 36" 
em — (0119) : (4156) — 279 "6 OM Z IB 
x 
Az e (0112) —1/2R szerint képződött calcitikrek általában véve tud- 
valevőleg elég gyakoriak, de ilyen kifejlődésű ikrek, minők a rókahegyiek 
is, nem sok helyről ismeretesek. Nevezetesen előfordulnak (rudndajuato-n 
(Mexico),! továbbá WEINSCHENK nyomán az untersulzbachi bányákban ? és 
DeEscLorzsaux szerint Szibériá-ban.? Braziliából, Paso PFundo termőhely- 
ről is ismeretesek ily ikrek,t de náluk az összenövési sík az ikersikra merő- 
leges; továbbá a [arór szigetekről, de az ő fő formájuk egy hegyesebb 
skaleonöder (R11) s ugyanilyenek vannak végre Rarn szerint [aczebú- 
mán is.? 
Calcit a Mátyáshegyről. 
Az Ó-Buda mellett fekvő Mátyáshegyen több kőbányában orbitoida- 
mészkövet fejtenek. Mint a Kissvábhegyen, ugy itt is nagy kiterjédésű, 
többé kevésbbé függőleges repedések szakitják meg helyenként a mészkő 
tömegét, a melyeket calcitkristályok bélelnek ki. E kristályok tulnyomóan 
egyszerüek, skaleonéderesek (R3), néha a basis szerint való kettes és hármas 
ikrek. A nyugati kőbánya egyik mélyebb szintájában azonban az egyszerű 
kristályok közt elvétve nagyobb kristályokat is látni, a melyek egy, a 
calciton rilkábban tapasztalható ikertörvény szerint képződtek; ikersikjok 
tudniillik az / (102214) —2R (I. 4. és 5. ábra). ; 
Ezek a kristályok kissé sárgás szinűek, többnyire alig áttetszők s 
aránylag nagyok (—3 cm hosszuak). Egyik végökkel a közetre közel merő- 
legesen nőttek fel. Javarészüket egyedül az 13 skalenotder lapjai alkotják, 
tehát olyanok, mint a £. ábrán lerajzolt (kissvábhegyi) kristály, csakhogy 
végükön rendesen látható az /13-lapoktól alkotott beugró szöglet 18. Vannak 
aztán olyanok, a melyek formákban gazdagabbak (I. 5. ábra). Ezekén meg- 
találni az r rhomboédert és az re [1011 : 0112] övbe tartozó lapokat, mely 
utóbbiak fénytelenek, rostozottak s többnyire legömbölyödöttek; az h5 lapjai 
is rágottak és étetetési idomokkal vannak tele. Látható továbbá rajtok az 
f (02214 —2R és m (1010) coR forma, mindkettő fényes lapocskákkal és, 
ez utóbbival beugró szögletet képezve, még egy negativ rhomboeder, melyet 
lapjainak tökéletlensége miatt közelebbről meg nem határozhattam. 
A ÚTFág EVŐ aa 
2 Zsehr. f. Kryst. 26. (1896), 415. Il. 
§ Man. de Min. 275. ábra. 
Sszsch. 4 Kítyat.. 2. (1878) 187. 1. 
5 Pogg. Ann, 132. 545. 1. (IV. tábla, 24—26. ábra.) 
