206 MELCZER GUSZTÁV: 
E kristályokon mért szögek a következők : 
mérve számolva 
vy AL): (BIZ) EBB 34 359 35 44" 
rr —(hasadásilapok) — 35" 35. SE ZÁ 
fa (0221) : (0110) — 26" 49 3-9 2059 
x 
Az irodalom szerint ilyen —2R-es calcitikrek a következő helyekről 
ismeretesek : Matlock (állítólag)! Kogel,? Traversella, Wallis," Sziczília 
(a kéntermőhelyekből,? Küfjord," Altens Kupfergrube, Andreasberg? és 
Rhisnes." Ezek közül az Andreasbergről említett iker táblás kifejlődésű, a 
rhisnesiek pedig pyramisosak, a többi mind skalenoéderes, ugy mint a má- 
tyáshegyiek. Közülök azokkal a mátyáshegyiekkel, a melyeket az R3 ska- 
lenotder egymagában alkot (v. 0. 4. ábra), habitusra nézve legjobban meg- 
egyeznek az Altens Kupfergrube-ből (Norvégia) származók." 
Ikrek a Kissvábhegyről. 
A kissvábhegyi /luorit társaságában is, mely ásványt e termőhelyen 
tudvalevőleg dr. WaARrTHA VisczE műegyet. tanár fedezett fel," találtam 
—1!/eh szerint alakult ikerkristályokat. Kifejlődésmódjuk (I. 1. ábra) egé- 
szen olyan, mint a rókahegyieké. Egy kristályon a következő szögeket 
mértem : 
mérve számolva 
VSZ TAR ZB JOK JOVAL 
UV E(AVZNEKDZA) ETSO ői TET KZZKSTOK 
UV E (ZD MBAY)ÉTLOT30 ATS AZOK 
uv — (a beugró lapokj—  : 85 2 72 KOZELEBE 
A Kissvábhegyen megtalálni végre a —2R-es ikrekel is. Dr. SCHAFAR- 
ZIK FERExcz m. k. osztálygeologus úr gyüjtött ugyanis egy darabot, melyen 
hegyes végződésü R3-kristályokat látni és köztük van egy a v(2131) R3 
! SCHARFF, Neues Jahrb. f. Min. 1870, 557. 1. és VI tábla 1. ábra. 
GROTH, Min. Samml. d. Univ. Strassb. 122. 1. 
DEscLoIzEaux, Man. de Min. 276. ábra. 
OVENSTEDT, Handb. d. Min. 2. Aufi. 408. I. 
Zschr. f. Kryet. 5. (1881), 389. I. 
Zschr. f. Kryst. 20. (1892), 598. I. 
SCHEERER, Pogg. Ann. (65. (1845), 289. I. 1. és 2. ábra. 
§ Zschr. f. Kryst. 15. (1889), 414. 1. 
Zschr. f. Kryst. 13. (1887), 431. I. 
Bemutatta az 1884. decz. 2-án tartott szakülésen, majd dr. SzaABó JÓZSEF 
ösmertette: Földt. Közl. XV (1885), 97. 1. ! 
a 
