BUDAPESTKÖRNYÉKI CALCITKRISTÁLYOK. 207 
forma lapjaitól határolt —2R-es iker (1. 4. ábra), mely tehát habitus tekin- 
tetében egészen megegyező a mátyáshegyi —2R-es ikrek többségével s a 
már említett Altens Kupfergrube-i kristályokkal. 
x 
A budai hegyekből tehát ez idő szerint ösmeretesek : 1. a c (00011OR 
szerint képződött kettes és ismétlődési ikrek. Főtermőhelyök a Kissvábhegy,?" 
továbbá előfordulnak a Mátyáshegyen és elvétve a Rókahegyen is. 
2. Az e (0112) —!/2R szerint formálódott ikrek. Főtermőhelyök a, 
Rókahegy (1. 1—3. ábra), elvétve találni őket a Kissvábhegyen (I. 1. ábra) is. 
3. Az f (02211 — 2R szerint alakult ikrek, kiválóan a Mátyáshegyen 
(I. 4. és 5. ábra) és mint ritkaság a Kissválhegyen is (1. 4. ábra). 
Végül e helyen is hálás köszönetet mondok dr. SCHMIDT SÁNDOR mű- 
egyet. tanár urnak, ki a vizsgálatom tárgyául szolgáló anyagot rendelkezé- 
semre bocsátotta és kinek intézetében végezhettem ezen vizsgálatokat is. 
Készült a m. kir. Józsefműegyetem ásvány-földtani intézetében. 
Budapest, 1898. április hó. 
A DOMAHIDAI ÉS MÉRKI ŐSEMLŐS LELETEK. 
HaLavárs GyuLÁ-tól.FF 
Az ecsedi lápot lecsapoló, illetőleg a Kraszna folyót szabályozó csa- 
tornázás alkalmával 1897. év nyarán Domahida községe közelében ős- 
emlős-maradványokra akadtak. A mint erről Dr. DARÁNYI IGwÁcz, földmive- 
lésügyi miniszter úr ő nagyméltósága értesült, azonnal intézkedett az iránt, 
hogy e lelet a m. kir. földtani intézet részére megmentessék, s engem ért az 
a szerencse, hogy a helyszinére utazva, a leletet átvegyem s előfordulási 
körülményeit lássam. Van szerencsém minderről a következőket közölni. 
Domabhida községe mellett, az új közuti híd közelében a Kraszna csa- 
torna 5540—5560. szelvényeknek kiásása alkalmával 3,5 m mélységben 
egymás mellett két FElephas primigenius BrumB. agyarra s közelében két 
felső zápfogra akadtak. Az agyarak egyike teljes hosszuságában van meg, 
míg a másiknak hegye letörött, de ahelyett tövén a koponya némi marad- 
ványa van rátapadva. Oly szorosan egymás mellett volt a két agyar, hogy 
kétséget nem szenvedhet, miként egy és ugyanazon egyéné volt s valószinű- 
leg a két felső zápfog is ugyanazon egyéntől származik, miután igen közel 
X TRAUBE, N. Jahrb. f. Min. 1888. II 252. 1. és MELczER, Földt. Közl. XXVI 
(28960), 12.5k e és II. tábla 
kk Előadta az 1897. deczember hó 1-én tartott szakülésen. 
