212 KOCH ANTAL: 
loru-nak hívhatjuk. Ebben már igen gyérek a kövületek, úgy hogy a falu 
lakói nem is szoktak keresni benne. 
A mi a kövületes rétegek anyagál illeti, túluralkodó — a mint azt 
NEUGEBOREN is már kiemelte — a hamvas szürke, tömött tályag, mely azon- 
ban mélyebb pontokon kékes vagy zöldes szürke, míg a felszínhez közel, 
mállás következtében sárgás, lazább szövetű vályoggá elváltozott. E tályag 
itt-ott világos szürkés homokos rétegcsékkel (2—5 dm), fészkekkel meg 
erekkel van átjárva, mely homokos betelepülések puhatestűek héjainak 
finom törmelékétől fehéren pettyezettek és ritkábban apró csigákkal és fo- 
raminiferákkal is telvék. A Pareu Muntyánuluiban különösen gyakoriak az 
ilyen betelepülések. 
A Valea Kosulajban végre, ott, hol az árok kettéágazik, a koráltör- 
zsekben igen gazdag tályagban közzételepűlve egy körülb. 30 em vastag, 8" 
alatt ÉÉK-nek dülő, kagylóbrecciapadot is észleltem, melyben sok kagyló- 
töredék és kevés guarzkavicska sötétszürke mészmárgával szilárdan össze 
vannak forrasztva. Ez a réteg tekinthető lajtamésznek, melyről STUR rész- 
letesen megemlékszik, s mely kelet felé Pánk, majd Roskány határában 
nagyobb tömegekben is előfordul. Különben a nagy koráltelepeknek bő 
előfordulása is — de csak a tályagon belűl — arra utal, hogy a lajtamész 
képződési feltételei, habár nem hosszú időn keresztül és nem is teljes mér- 
tékben, meg voltak Felső-Lapugy mellett 18. 
NEUGEBOREN a felső mediterrán tályag vastagságát, a fővölgy talpától 
számítva, 300 lábnyinak becsülte. Ennél azonban a teljes üledéksor, te- 
kintve azt, hogy az a fővölgy talpa alá is merűl, bizonyára még vastagabb 
is lehet. 
A mi a kövületek előfordulását illeti, azt tapasztaltam, hogy azok 
meglehetősen egyenletesen, de elég ritkásan vannak elszórva a tályagnak 
egész föltárt vastagságán keresztül. Csupán a Pareu Muntyánuluj egy pont- 
ján láttam valamivel sűrűbben beleágyazva az apróbb fajokat. A nagyobb 
puhatestű, különösen a conus, cassis és strombus fajokat, a Valea 
Kosulujban szedik. Arról, hogy az ember maga gyűjtse össze a kövület- 
anyagot és így lehetőleg színtek szerint is elkülöníthesse a fajokat, szó 
sem lehet, mert akkor éveken át kellene folytatni ezt a fáradságos elő- 
munkát. 
xXxXx 
Szabadjon most a gyűjtésünk folytán átvizsgált és meghatározott 
puhatestűekre vonatkozó észleleteimnek főbb eredményeit is előadnom. 
A magunkkal hozott és meghatározott fajoknak, valamint a Felső-La- 
pugyra új, de még behatóbban megvizsgálandó fajoknak és egyedeknek 
száma ugyanis : 
