AZ ILLYÉS-(MEDVE-)TÓ SZOVÁTA MELLETT. 931 
Hogy ezen általam elbeszélt eset így történt, s az elbeszélést a legjobb emlé- 
kezetem szerint tettem, aláírásommal megerősítem. 
Szóts Antal, 8. k. 
Megjelenik szovátai Kiss Sándor nyugalmazott sóőr és az Illyés-féle tó kelet- 
kezésének történetéhez következő elbeszéléssel járúl hozzá : 
cSzőts Antal elbeszélését végig hallgattam, de én is mint szemtanú jelentke- 
zem, hogy a tó keletkezésére vonatkozó élményemet elbeszéljem. — A helyszinelés 
itt Szovátan 1873—1874-ben folyt le s ezután egy évvel tehát 1875. év nyarán — 
jól emlékszem éppen Úrnapjának délelőttje volt — néhai Simon András sóőr tár- 
sammal a mostan az Illyés-tó fenekén levő réten szénát gyüjtöttünk. Délelőtt 11 
órakor a hirtelen gyülemlett felhőkből borzalmas égi háború mellett nagy záporeső 
keletkezett; a Cseresznyéshegy felől jövő két patak rohamosam felnőtt s magával 
sodorta az általunk boglyába gyüjtött szénát s levitte az ugynevezett Zoltán hegy 
alá, mely alatt a patak vize ezelőtt a sóüregekbe lefolyást nyert. A hatalmas felhő- 
szakadás után tapasztaltuk, hogy a víz a cZoltáns alatt nem folyik le, hanem terje- 
delmes tóvá gyült össze. Merem állítani, hogy a víz azután többé sohasem folyt le, 
hanem terjedve, szaporodva mostani tömegét nyerte; a Szóls Antal említette földsza- 
kadás valószinüleg azután történt. 
Az elmondottak valóságáért bármikor helyt állok s igaz kijelentésemet alá- 
irásommal bizonyítom illetve kézjegyemet alkalmazom? 
keresztvonás Kiss Sándor, 
magyar név irója Illyés Kálmán, s. k. 
Folytattatott 1897. November 9-én. 
Megjelenik László János szovátai lakos és a tó keletkezése tárgyában a következő 
elbeszélését véteti jegyzőkönyvbe : 
Tizennyolcz éve múlt el, tehát 7579-ben egy őszi nap délutánján lehetett, 
midőn mint akkori vármegyei erdőőr, a havasi ölfavágóktól tértem haza s elhaladva 
azon a helyen, hol most a ferenczrendi szerzet kápolnája áll, minden előzetes ok 
nélkül hatalmas dörgés keletkezett, mely a földet a lábam alatt megingatta. Körül 
tekintve borzadva látom, hogy a sószikla, mely a Pálné gödre fölölt magasam állott, 
a rajta lévő sóőr kalibával együtt hirtelen alázuhamt és a. mélyben szemem előtt 
eltünt, utána pedig hatalmas füst — illetőleg lehetséges, hogy por szállott fel. Hogy 
a földomlás helyére mi keletkezett azt nem láttam, mert a rémülettől nem birtam 
oda közeledni, de haza sietve Dékáni főerdésznek a látottakról rögtön jelentést 
tettem.) 
VFelolvastatott és aláiratott 
kest ts 
Illyés Kálmán s. k., László János s. k. 
közjegyző. 
A tó keletkezési idejére nézve a két nyilatkozó eltér egymástól, a 
mennyiben az egyik a tó keletkezését 1879-re, a másik 1875-re teszi. Tény 
