IRODALOM, 237 
IRODALOM. 
(13) Wopirska Isrvás: A nügybányai m. kir. bányaigazgatósági kerület 
monographiája. (A m. kir. bányaigazgatóság megbizásából a tisztviselők 
adatainak felhasználásával szerkesztette WoDITSKA Isrván m. kir. mérnök, 
5 bányatérképpel, számos szövegkeppel és melléklettel. Nagy-Bánya. 
1896. 1—318 lap). 
Hazánk legfontosabb és történelmileg is legjelentékenyebb bányamegyéjét 
s annak történetét ismerteti az a jeles munka, melyet boldogult Prcn Awxran-nak 
cAz alsómagyarországi bányavárosokróli szóló két kötetes munkája mellé sorol- 
hatunk. A munka rövid ismertetése bizonyára a geologia munkásait is érde- 
kelni fogja. 
Nagy-Bánya nevét a Kereszthegy alján tátongó ősrégi xs Nagy Veremv nevű 
külvájattól vette. Már Szt. Isrvás idejében serényen munkálkodtak itt az első 
telepesek; Rivulus dominarum— Frauenbach néven emlegették ; 1088-ban a kunok 
feldulták és II. Géza 1141-ben szász gyarmatosokat telepített ide. Száz esztendő 
mulva 1241-ben ezeket is kipusztították a mongolok, a kik, mint tudjuk, egyik csa- 
patukkal éppen ezt a bányavidéket vették czélba; s többi között Radnát is, hol 
addig 30.000 munkás kéz működött, ők hamvasztották el. 
Lassan ismét kiheverte Nagy-Bánya ezeket a szenvedéseket és 1347-ben 
NaGy LaJos-tól már bányavárosi privilegiumot nyert, mely szerint a bányamester 
a városi bíróval és esküdtekkel biráskodott, míg az urburat (bányabér) a bánya- 
tisztek (cscansores) , ebbőllett a a Steiger, ) ca régi szokott mérték szerintv szedték. 
A. biró és esküdtek választották az aranypróbamestert (auri toctorum). A város 
3 mérföldnyi területet nyert a királyi földekből s a szükséges bányafát a szomszé- 
dos kővárvidéki koronaerdőkből, a meszet magánosoktól szerezhette be. A bánya- 
tisztek (scansores) hatásköre városi ügyekre nem terjedt ki. 1409-ben ZsIGmonD 
király bányabérszedőt (Comes Urburarorum), a későbbi kamaragrófot rendelte ki ; 
de 1409-ben Belgrád váráért Felső-Bányával (Mons medius) Aranypatakokat az 
összes arany-, ezüstéreztellérekkel pénzverés jogával és haszonélvezeteivel együtt 
elcserélte. 
A város ekkor érhette el virágzása tetőpontját, mert 1422-ben az egri 
püspök az idevaló plébánost 11 segédlelkész és egy efelvilágosodott predi- 
catorv tartására kötelezte. 1445-ben Nagy-Bánya BRawkovics többi jószágai- 
val HuwyapY JÁnos-ra szállt. Tőle örökölte Márvás király, a ki 1468-ban 13.000 
arany forintért haszonbérbe adta a FWuGGxn-családnak. 1490-ben a trónváltozás 
következtében betört ArseRr lengyel herczeg II. Urászzó fivére feldulta. 1508-ban 
Tnunkzo János kezére került a haszonbér. 1521-ben 56 §-ból álló bányaszabályzatot 
nyert Felsőbányával együtt (Bergordnung, Neustadt und Mittelberg). 
A mohácsi vész után a két király határvonalába kerülvén, iszonyú szenve- 
dések kezdődtek Nagy-Bánya és vidékére nézve. 1553-ban Casranpo biztosai részle- 
tesen leltározták FERDINÁND részére. Az altárna 674. öl hosszú volt és a szellőztetést 
külön aknák, a vízlecsapolást tárnák eszközölték. A 3—4— 8 lábnyi főtelér veres, 
fekete és hamuszinü ezüstérczeinek mázsája 100 lat ezüstöt és 100 lat aranyat 
