938 ÍRÓDALOM. 
adott. A Zazarvíz alatt 80 ölnyire (a mai 4-ik folyosó) folyt a lefejtés s a Fernezely- 
völgyben 14 zúzómű, egy-egy 16 összesen 206 nyillal s 5 kohó működött. 
1560-ban Barassa MEwnyHÉRT-tet jutalmazta FERDINÁND Nagy-Bányával ; de 
már 1564-ben BárHony IsrvÁNn szálotta meg, a kitől 1565-ben Scuwawxpa LÁZÁR kassai 
tábornok foglalta vissza. 1567-ben JÁwxos ZSIGMOND részére BORNEMISZA BENEDEK 
foglalta el, az épületeket lángba borítva, a bányákat betömetve, úgy hogy 1571-ben 
nagynehezen tehették újból mivelhetővé. Így Bárrnory Isrván ismét helyreállí- 
totta a bányákat, melyeket BárHoRgy ZsiGmownxp előbb 3 évre 33.160 tallér, majd 
6 évre évi 9000 tallér fejében báró HERBERSTEIN FELIrciÁáx-nak adott haszonbérbe. 
1601-ben 81 bányász családdal szaporították a munkásokat, Alsó- és Felső-Ferne- 
zelyt Lissapoxa GeRanp BárHory GáBoR-tól nyerte jutalmul. LISSABONÁt a város 
1612-ben kapzsinak, ridegnek és magyarellenesnek jellemezett. 
A külföldi bérlők zsarolásai végveszedelemmel fenyegetvén a bányászatot, 
1620-ban 2000 tallér haszonbér fejében a város vette át a Nagyverem (Kereszt- 
hegy) bányát Laczfalu-, Oroszfalu-, Sürgyefaluval (ma Dióshalom). De a város sem 
boldogult és 1634-ben Rákóczy GyönGy-nek adja vissza. II. Rákóczy György a Kis- 
Gépely és Gentzvári akna bérlőjét, dr. Garrx-t a régi bányagyámok önző kivágatása 
s rablóbányászat miatt eltiltotta innen. 1664-ben a vasvári béke I. Lirór-nak adja 
át, a ki 1674-ben a szepesi kamarával ujjá szervezteti a bányászatot s katonai 
örséget rendel a pénzverő és a bányák oltalmára ; 1677-ben WESSELÉNYI ÍSTVÁN a 
várost megtámadta. 1689-ben a kincstár Felsőbányát 25.420 forinton megvásá- 
rolta s rendszeres üzemet kezdett, melyet Rákóczy FERExcz betörése zavart meg. 
1748-ban a királyi felügyelőséget (Inspectorat, Oberamt) szervezték és 
1765-ban a várossal közösen megkezdték a Lozxovirz-altárnát, melylyel 1795-ben a 
régi vájatokba kerültek. Időközben(1783-ben) a város saját bányáit 11.387 forintért a 
kincstárnak engedte át s 1780-ban a kereszthegyi bányában nyert 10 részvényüket 
a reájuk eső 2250 frt fejében fűnek-fának hasztalan kinálták. A régi műveleteket 
a víz elöntötte, ezen óriási víztömeg levezetése csakis az 1845-ben megkezdett 
WeEnxwER-aknával sikerülhetett. 
Nagy-Bánya viszontagságaiban osztozott Felsőbánya is, mely 1452-ben 
Zólyomnak átengedett hires orgonája kárpótlásául Huwyapi-tól a bányavám kivált- 
ságát nyerte, a romai kath. egyházat pedig a főtelér "/10, a melléktelérek száraz 
termékéből "/15, a nedves súlyból "17 súlyrész illette. 1563-ban FERDINÁND a bánya- 
szeg helyzetét az ezüst márkájunak 6 frt árra emelésével óhajtotta javítani. 
Kapnikbánya Huwxapi János 1455-iki szabadalmi levelében Felsőbányával 
jő együtt említésbe. B levélben a következő is fordul elő. 
Jjárki más bányászok, ha hegyi lakók szokása szerint Kapnikbányán lapályi 
vagy hegyi aknát vagy bányát feltárni és mivelni akarnának, 8 évi oly szabadalmat 
nyernek, a milyennel más bányászhelyeken is élni szokás. Midőn pedig jövede- 
lemre tettek szert, a mi (királyi) jövedelmünket kiszolgáltatni tartoznak. 
Báronry GyötGyY a DnagGrrYv határperében ra bizottság az oláhoknak is meg- 
parancsolja vala, hogy a bányák mivelőit ne akadályozzák, . 1588-ban HERBERSTEIN 
FELrciás haszonbérbe vette s a család rosz gazdálkodása miatt BETHLEN GÁBOR 
1620-ban váltja vissza. A két Rákóczy GyöRGy ismét haszonbérlőkre bizták, a kik a 
két Aprv tapasztalatlan gondviselői mellett majdnem tönkre juttatták a bányászatot. : 
1693-ban az átvevő császári bizottság elhagyottnak találta. 1717-ben az utolsó 
