ÍRODALOM, 939 
tatár betörést vitézül visszaverve sAnno 1717 usgue huic fuerunt tartariv fel- 
írattal örökítették meg a csata helyét. 1744-ben már 1 gondnok, 1 bányairnok, 
egy bányafelőr, egy kohófelőr (és egyszersmind tanító) egy lelkész működtek. 
1763-ban a Magyar bányatársaság a cHandel közepén nyitott tárnát. 1784-ben 
2. patak áradása az cÉrezpatakértv tárta fel. Sok viszontagság után 1845-ben 
Rainer- altárna alá a Nándor-altárnát indították s a s Magyar , a Tenedv aPéter Pál, 
társulatokat 20.000 frtért a kincstár átvette. ú 
Oláhláposbányán 1308—1342-ig a BáÁwxrrv-család működött. Ujabb története 
1769-ben vette kezdetét. 
Az ó-radnai bányászat a tatárok által elpusztíttatván, régi dicsőségét soha . 
vissza nem nyerhette. 1795-től a kincstár "4 rész tulajdonosonként vette müve- 
lés alá s 1796-ban kohót is épített. Jelenlegi kohóit DEpREczExy MÁRros, a kievi 
csata eposának szerzője, építtette 1832-ben. 
A történelmileg becses könyv szakbeli adatai is igen érdekesek. Igy a cMark- 
seheider, -ek alkalmazása igen régi s a mágnestűt 1068-ban Norvégiában zsinóron 
kezdték használni. A bányamérést titokban tartották, de a térképkisebbítést csak 
későre kezdték, úgy hogy Hallstatban s a Tirolból (Hall) átvitt mérnökök a 
tó jegére karczolták a méreteket s az ott nyert szögek segítségével eszközölték a 
bányában a kiturást. Hallban 1525-ben kezdték a térképezést 8 AGRICOLA GYÖRGY 
cDe re metallicav könyve (1521) már a compass használatára utasítást ad. 1524-ben 
Halistadtban, 1548-ban Joachimsthalban az órák és perczek pontos felvételére uta- 
síttatták a bányamérnökök. Nagy-Bánya vidéke első térképét 1737-ben HAMMER- 
SCHMIEDT János készíttette el, stb. TÉGLÁS GÁBOR. 
(14.) FRANZENAU A.: frossile Foraminiferen von Markusevec in Kroatien. 
Hrvatsko naravoslovno drustvo. (Societas historico-naturalis Croatica.) 
VI. Godina. pag. 1—43 Zagreb, 1894. (Két táblával.) ! 
Azon érdekes pontusi korú faunában, melyet BRusrva" Márkuseveeről 
homokképződményből ismertetett és a melynek legközelebbi rokon faunáját 
Tinnyén (Pest m.) a referens fedezte fel, BnRusrsa halmaradványokat, bryozoá- 
kat, ostracodákat, serpulákat, echinoderma-maradványokat, spongiatűket és sok 
foramimiferát talált. 
A foraminiferák leírására a szerzőt kérte föl, a ki ezen vizsgálatairól számol 
be ebben az értekezésében. A foraminifera-fauna leginkább neogen tengeri alakokból 
áll, a melyek a kevés Miliolidea, Polymorphina és Polystomella kivételével majd- 
nem mind mély tengerben lakó alakok. 
A 169 foraminifera fajból 126-nak a faját is, míg 43-nak csak a nemét lehe- 
tett meghatározni. Szerző a következő 15 új fajt írja le és ábrázolja a Semseya 
új nemmel együtt: Bulimina porrecta, Bulimina cuspidata, Lagena incerta, 
Glandulina cuspidata, Nodosaria corporosa, Nodosaria Brusine, Nodosaria in- 
! Fauna fossile terziaria di Markusevec in Croazia. — Glasnik hrvatskoga nara- 
voslovnoga druztva. VII. Godina, Zágráb, 1892.) 
? Néhány észrevétel a Papyrothecaról. — Földtani Közlöny 1895. XXV. kötet 
353. lap. 
