IRODALOM. 941 
síkot szegélyez, a melynek segélyével az alak föl volt nőve. A Semseya-t a héjnak 
nagy likacsú meszes volta a globigerinákhoz, a fölnőtt volta pedig a carpentariák- 
hoz közelíti. DR. LŐRENTHEY IMRE. 
(17.) PRrog G. T. and SPencmk L.J.: The identity of Andorite, Sundtilte and 
Webneril. (Mineralogical Magazine. 1897. XI. köt. 286. 1. Ugyanaz né- 
metül : Zeitschr. fúr Krystall. und Min. 1898. XXIX. köt. 346. I.). 
Néhány év előtt KRENNER J. 5." Felsőbányáról egy új ezüstérezet írt le 
andorit név alatt. Kevéssel később BgöGGeR W. C." a christianiai tudományos 
társaság egyik ülésén szintén egy új ezüstérezet ismertetett Oruroból, Boliviában, 
s azt sundtit-nak nevezte el. 
1894-ben STELZNER A. W.?" ugyancsak Oruroból webnerit név alatt egy 
ezüst tartalmú zinckenitet ismertetett. 
A szerzők a cBritish Museum egy példányát megvizsgálták, a melynek 
lelethelye gyanánt csupán Magyarország volt feljegyezve, nem különben a sundtit 
és webnerit eredeti anyagát, a melyet BRöGGER és Werspacn tanárok a echristianiai 
egyetem, illetőleg a freibergi bányászakadémia gyűjteményéből szerzőknek áten- 
gedtek. A kristálytani és echemiai vizsgálatokból kitünt, hogy e három név alatt 
leírt ásvány azonos és pedig KRENNER meghatározása a helyes. BRÖGGER sundtitjá- 
nak kristálvtani meghatározása helyes, de THESEx a chemiai elemzésnél egészen más 
eredményhez jutott, mint Pgrog, a mennyiben 249 ólom helyett ennek csak nyo- 
mait mutatta ki, míg 0,3"/o Fe helyett több mint 6"/o-ot határozott meg." A web- 
nerit chemiai analysise helyes, de a zinckenittel kristálytani szemponttól nem 
azonosítható. 3 Í 
A magyarországi kis példány egy guarztól és pyrittől átjárt agyagos közet, 
ennek egyik oldalán kristályos guarzréteg, és erre néhány apró andorit-kristályka 
volt ránőve. EHeyéb társásványok : szintelen fluorit kicsi koczkák alakjában, sárgás 
siderit, néhány üregben vékony tűalakú jamesonit, arsenopyrit és itt-ott kis hat- 
szöges táblák, a melyek stephanitok lehetnek. A guarz a legidősebb képzőámény, 
ez után az andorit és a legifjabbak a felsorolt társásványok." 
A főeredmények ugyanazok, mint azt KRENNER leírta. csupán a jó hasadást 
b(010) (KRENNER-nél a (100)] lap szerint nem figyelték meg a szerzők, a törést 
ők kagylósnak mondják, míg KRENNER szerint az egyenetlen. A kristályok kifejlő- 
désének typusa szintén rövid oszlopos a. verticalis tengely szerint. 
1 Mathem. és term. tud. Értesítő, 1892. XI. köt. 119. 1. — V. ö. Földtani 
Közl. 1895. XXV. köt. 214. 1. 
: Zeitsch. f. Krystall. etc. 1893. X.XI. köt. 193. 1. 
$ Zeitschr. f. Krystall. etc. 1894. XXIV. köt. 125. 1. 
! BRÖGGER tanár a szerzők kérésére az ő eredeti kristályosodott anyagának 
egy részét engedte át a vizsgálataikhoz, s megjegyzi, hogy THESEN elemzéseit nem 
az ő általa kristálytanilag megvizsgált anyaggal végezte. 
" Ezek nem ugyanazok, mint KRENNER megvizsgált példányain. 
Földtani Közlöny. XXVIII. köt. 1898. 16 
