IRODALOM, 943 
A vacuumban és 1007 C-nál elűzhető víz mennyisége körülbelül egy mole- 
culának felel meg, a hátralévő hat pedig erősebben van megkötve. 
A nem magyarországi lelethelyekről való ásványokat illetőleg az eredeti dol- 
gozatra utalunk. ZIMÁNYI KÁROLY. 
(22.) TRerrz P.: A magyarországi székes-szikes talajok és azok javítása. 
(Budapest 1896. 51. I.) 
Szerző e füzetkében a székes talajok keletkezését, a széksó hatását a külön- 
böző talajnemekre, a széksós talajok tulajdonságait és a széksónak káros 
befolyását a növényzetre írja le, végre a széksós talajok javítására különösen a 
gipszezést ajánlja. Gipszszel egyes gazdaságokon már igen jó eredménynyel kisér- 
leteztek. 
Végül szerző elmondja, hogy új törésű székföldön a gipszet miként kell 
használni. 
A füzetet az illető gazdák figyelmébe ajánljuk. Doczxa JózseEr. 
(23.) PELIKAN A.: Der Eisenglanz von Dognácska im Banat. (Tsechermak"s 
Mineral. und petrogr. Mittheil. 1897. XVI. köt. 517. 1.) 
fe szerző ebben a dolgozatban a bécsi egyetem ásványtani intézetének nehány 
ujabban szerzett példányainak kristályait röviden leírta. A kristályok pyriten ül- 
nek. A megyfűigyelt alakok: R (1011), — a R (0112), s P2 (2243), R (0001), 
?/o R (42694, "/es Rő/s (8.2.10.25)," a melyek közül a két utóbbi X-gal jelölt új 
alak, de (4269) skalenoüdert a lapok rostozása okozta bizonytalan mérések miatt 
szerző még nem tekinti véglegesen megállapítottnak. Az átvizsgált kristályok 
typusa rhomboéderes vagy pyramisos, többnyire (1010) szerint ikrek ; (8. 2. 10.254 
skalenoüder az iker összenövés következtében egy 12-oldalú pyramist alkot. Egy 
könyomatú táblán a leírt kristályok vannak ábrázolva. 
A magyarhoni Földtani Társulat 1887. október hó 12-én tartott szakülésén 
KRENNER J. 5. ismertette már a dognácskai hümatitot." ZIMÁNYI KÁROLY. 
(24.) FRANCKE H.: (ialenit und Dolomit von Ó-Radna. (Sitzangsber. und 
Abhandl. der naturwissen. Gesellschaft alsiss, in Dresden. Jahrg. 1896. 
295.) 
Ezen ismert lelethelyről nehány galenit példányt írt le szerző tekintettel a 
kristálytektonikára. A kristályok c00oco0 (100) és O (111) corabinatiói, a három 
kristálytani tengelylyel párhuzamosan csoportokká nőttek. Nagyobb (20 mm) 
kristályok számos, az oktaöderlappal párhuzamos háromszögű táblából vannak fel- 
építve, a melyek olykor az oktaöderlapok szerint lapos kristályhalmazokat képez- 
nek. A kisérő ásványok : fekete sphalerit, pyrit és cerussit. Mint legifjabb képződ- 
mény a galeniton és sphaleriten dolomit ül, és pedig pseudormorphosa calcit után. 
Áz egyik typus co R (1010) és Ve R (0112), a másik táblás t. i. OR (0001) és 
co R 11010) combinatiója. A pseudomorphosák néha belül üregesek s ezekben 
apró dolomit rhomboüderek vagy az eredeti calcitkristály maradványai ülnek. 
ZIMÁNYI KÁROLY. 
k Földt. Közl. 1887. XVII. köt. 546. 1. 
16 
