. 
292 HALAVÁTS GYULA: 
szen a rákos-újszászi vonalon túl is még követhető, s ehhez a részlethez 
tartozik a tovább ÉNYy-ra a vasút mentén feltárt kavics i8. Puszta-Szt- 
Lőrincznél legnagyobb a felszines elterjedése, megvan jó hosszan a czeglédi 
vonal mentén a bevágásban, s még a xgloriettev is rajta fekszik. DK-felé 
való elterjedését jelzi az a feltárás, mely a Vecsésre vivő országút mentén 
ott van, bol ez hegyes szög alatt a vasutat keresztezi. Puszta-Gyálon, az 
állomástól ÉNy-ra a vasút mentén van feltárva; míg Alsó-Némeditől 
ÉNYy-ra a Burjú-járáson constatálható a felszinen jelenléte. 
A kavics utak kavicsolására igen alkalmas anyag, miért is mind e 
helyekről nagy mennyiségben hordják el, itt nagy kavicsbányák léteznek, 
melyekben ez az üledék nem csak fel van tárva, hanem e munkálatoknál 
fossziliák is kerültek napfényre s ezek alapján e lerakódás korát is megha- 
tározhatjuk most már. 
A kavics legtöbb helyen egész vastagságában fel van tárva s e ponto- 
kon azt constatálhatjuk, hogy feküjét a pontusi korú rétegek alkotják. Fel- 
szines elterjedésének fentebb felsorolt részletei közötti területeken pedig a 
futóhomok borítja. 
A kavics folyóhordalék, vastagsága kb. 20 m s közben lencse alakú ho- 
mokrétegeket tartalmaz, átaljában fluviatilis szövetű. INKEY BÉLA úr elsőben 
említir, hogy Puszta-Szt-Lőrinczen úgy a pontusi üledék felső része, vala- 
mint a kavics is gyürődést szenvedett s így települési viszonyai megvannak 
zavarva. cA lapos kavicsok sok helyen egészen függélyes állásban láthatók 
s e mellett legeomplikáltabb csavarodások fordúlnak elő. Ide tartoznak 
azon meglepő tölcsér alakú lyukak is, melyek homokkal és kevés kavics- 
csal vannak kitöltve. Hasonló ránczosodást és töleséreket Rákos-K eresztúron 
és Alsó-Némedinél is láthatni. E jelenséget olykép magyarázza meg INKEY, 
chogy a diluvium lerakodása előtt a rétegek csekélyfokú emelkedése, 
mely most is látható, a felső, laza anyagú rétegben lassú csuszamlást 
idézett elő, miből azután a feltorlaszolás és gyürődés könnyen levezethető.) 
E magyarázathoz magam is szivesen csatlakozom annál is inkább, mert 
miként azt az alföldi artézi kutak adataiból vont következtetések közt 
már többször elmondtam, az Alföld altalaja még a diluviumban is erő- 
sebben sülyedt. 
A kavics anyaga javarészben különféle szinű guarz, alárendelten 
pedig gránit, gnájsz, amphibolpala, basalt és trachyt is talá kozik közte. 
Különösen felsőbb részeiben az egyes kavicsok mészreteggel vannak bevonva. 
Nagysága a kavicsnak igen változó, az ökölnagysázot nem igen haladja 
meg. Csak a trachyt fordul elő nagyobb darabokban, melyek azonban telje- 
sen elvannak már mállva s darává esnek szet. 
x Puszta-Szt.-Lőrincz (Pest m.) vidékének talajtérképezése. — A m. kir. földtani 
intézet évkönyve, x. köt., 43. 1. 
