320 IRODALOM, 
Durpors : Lithothamnium ramosissimum Kexuss-t határozott meg a szerző Bratiesti 
felett szintes homokkőpadok képviselik. a felső-mediterrant. 
2. Sarmata-emeleti kavicsos, durva mészkő-padok ezen homokkőre települ- 
nek, Cerithium pictum Basr.benyomatok vannak benne. E felett csillámos, tufás, 
márgás agyagréteg, majd cardium és cerithium nyomokat tartalmazó conglomerat 
1 m-nyi padja van. A Vida-völgyi iparvasút mentén egyéb kövületeket tartalmazó, 
ostracodás sarmata-agyag van feltárva. 
3. A pontusi emeletet szürke, kékes és sárga agyagok és márgás agyagok, 
legfelül pedig agyagos homok képezik. Ez utóbbiban Dobresttől É-ra és ÉK-re 
Melanopsis Martiniana FéR., M. avellana FucuHs, M. Bouéi FéR., Congeria 
Partschi Czs. fordul elő. 
4. A Reu-patak jobb oldalán feltételesen a diluviumhoz sorolt kavics van, 
melyre sárga, barna, szürke, vörös diluvialis agyagok következnek a lejtőkön. 
5. Az allwium főként agyagból áll. 
Biotit-orthoklas-guarzporphyr fordul elő Dobresttől ÉK-re. 
3. Dr. Permő Gyura: A Kódru- Móma és a Hegyes- Drócsa, keleti találko- 
zása Arad megyében. 
Ezen a területen kevés kivétellel ugyanazon képződmények fordulnak elő, 
mint az előbbi években felvett területeken, nevezetesen : 
1. Phyllitek és accessoriumaik. Síma, selyemfényű, sericites, vékonyleveles, 
vereses, zöldes szürke kristályos palák, a melyek a dulcselei völgyben látható jó 
feltárásnál másfél méternyi csillámos, sericites, guarzcsomós palabetelepüléseket 
tartalmaznak. A Szecseri-patak torka közelében leveles, csillámos homokpala 
csatlakozik hozzá. A nagy-aradi, alsó dyashomokkóhöz sok tekintetben hasonló 
kőzet is járul ezekhez, melynek települése még nem biztos. Végül ide kell sorolni 
azon kékes, veres, szürke arkosa-homokkövet, a mely a muskovit-gránit szétromlása 
folytán képződhetett. A phyllitek leginkább a kristályos palák legfelső (III.) cso- 
portjába illenek be. 
9. Diaspalák és guarzithomokkövék. Válemáre, Dulcsele és Zimbró környé- 
kén vörös és zöld agyagpalák, Burtureszk, Pojána és Ácsuva határában pedig a 
nagy-aradi homokkövek uralkodnak ÉK-re, vagy ÉÉK-re dölve 20—259-al. 
3. Réteges felsitporphyr igen mállott, ipari ezélokra alkalmas állapotban 
fordul 64 Dulcsele határában. 
. Trias-mész és trias-dolomit kis maradványai feküsznek több helyütt a 
arzáttomokkóv eken vasérczekkel. 
;. Pyroxenandesitláva és uralkodólag ennek tufája nagy területet foglal 
el, 16896 obb részt a Kódru-Móma és Hegyes-Drócsa közti pliocaen- és miocaen- 
korú tengerág helyén. A láva-kitörések főtömege Talács határába esik. A tufákból 
itélve a kitörések a felsőmediterranban és a sarmata epochában folytak le. He- 
lyenként, így Guravoj közelében máj-opál, chalcedon, jasp- opál fordul elő nagy 
mennyiségben a tufában, mely vízüveg készítésre hasznavehetőnek igérkezik. 
Ugyanitt chrysocolla-féle ásvány hézagtölteléket képez a, tufában, A talácsi ande- 
sitekben opálon kívül sok pyrit és tarkarézércz is van és ezek bomlásából kénsavas 
