IRODALOM, 321 
vasoxydot, — aluminiumot tartalmazó vizek vízkatlanokban gyülnek meg. Bu- 
gyesd alatt gipsz található a tufában. 
Az andesitek SCHAFARZIK F. meghatározása szerint pilotaxitos vagy hyalopili- 
tes hypersthen-augit-andesitek, vagy augit-andesitek vagy hypersthen-andesitek, de 
van közöttük hypersthen-augit-amphibol-andesit, sőt zöldkövesedő biotit-andesit is. 
6. Sarmata-mész (cerithium-mész) és- conglomerat helyenkénttufaréteggel, 
több helyütt előfordul, de elterjedésük korlátolt. Fényesi völgy felső részében 
ezrével mállik ki a sok: GCerithium disjunctum, Sow., (7. pictum Basr., kevés 
(7. nodoso-plicatum  HOoERNES SEN., Buccintum duplicatum Sow., sok Tapes gre- 
garia PaRrscn töredék stb. 
7. Pontusi agyag, márga, homok és conglomerat nagyobb területet foglal el 
a csucsi kanyarulattól É-ra, ÉNy-ra és ÉK-re, valamint Gurahoncztól D, Ny és É 
felé. Bonczesd határában tömérdek Melanopsis Martiniana és Vindobonensis, 
kevés Congeria Partschi töredéke található a kőbányában, melyből 3 szép valódi 
zápfoga a Tragocerus amaltheus Gaupnry (sp. RorH et WaAGwER)-nak is kikerült. 
A pontusi üledékek vastagsága e tájt a 160 m-t is meghaladja. 
8. Diluvialis agyag, kavics majdnem kizárólagosan terrasszos képződmé- 
nyek alakjában, a jelenlegi vízszint felett 25—35 m magasságban fordul elő. Itt- 
ott a tufa elmállásából származó nyirokkal i8 találkozni. 
9. A magashegyi óriás kavicsok többnyire guarzit-homokkőböl állanak és 
3 km-re a Fehér-Körös völgyétől mindenütt megszünnek, 500 m alatt helyenként 
diluvialis agyaggal vannak fedve. 
10. Ó-alluwium 5—15 m magasban a Fehér-Körös szinétől fordulnak elő nem 
nagy területen. Végül felsorolja a szerző az ipari czélokra használható kőzet- 
anyagokat. 
4. T. RorH LaJos: A Krassó-szörényi aMészhegységnv E-i része Krassova 
környéken. Egy földt. szelvénynyel. 
1. Kristályos palák, gránit és porphyr. A kristályos paláknak II-ik cso- 
portja: különféle gnájsz, kevés csillámpala fordul elő leginkább a Karas jobb 
partján 45—80? alatt NYÉNy—ÉNY felé dőlye keskeny, a térképen ki nem vá- 
lasztható sávot a III-ik csoport 18 alkot. 
A Ponyászka gránittömzs É-i folytatásaként gránitdyke-ok találhatók, 
ettől É-ra pedig alig kiválasztható amphiboltartalmú porphyr. 
2. Paleozoos lerakódások. a) A felső-carbon lerakódások részint egész ele- 
fánt-koponya nagyságú kristályos pala hömpölyök conglomeratjából állanak, 
részint palás homokkövek és homokos palákból, melyekben rosz növénymarad- 
ványokat több helyütt lehet észlelni. Ezek között Pinnularia capillacea LISDL. 
et Hurr. CGyatheites arborescens ScHiorn. sp., egy GCalamites sp. gyümölesfüzé- 
rét CGardiocarpon sp. és Walchia piniformis ScHLorw. sp.-t határozott meg 
Néhol, így Nemerten fekete, grafitos-szenes, palás betelepülések is vannak a rán- 
czosodott ÉK-i csapású carbon lerakódások között. 
b) Alsó-dyas vörhenyes sárga, vékonyréteges palásagyag Nemerten fordul 
elő benne: Walehia filiciformis ScHrorm sp., Calamites sp. (infractus Gure. ? ) 
és Alethopteris conferta STERNB. ep. 
Földtani Közlöny. XXVIII. köt. 1898. 21 
