IRODALOM, 323 
Nermet ÉK-i végén pedig sok calcit kiválást tartalmazó diabas-porphyrit 
fordul elő, melynek alapanyagában plagioklas, magnetit, porphyros ásványai kö- 
zött pedig ezeken kívül augit is van. 
5. Pontusi rétegek, diluvium, mésztufa. A pontusi agyag, agyagos homok- 
rétegek a Nermet patak mentén és másutt is előfordulnak kis területeken. Krasso- 
vánál 1 m vastag homokos, tufás agyag van belételepülve, mely a carbon alap- 
hegységgel concordánsan dül ÉNy-ra. Helyenkint bitumenessé válik és lignitet 
zár magába. 
A lignit felett agyagjaspis képződött, bizonyára lignitégés következtében. 
Ezen jaspisban limonit és haematit gumók fordulnak elő. Az Og. Oberska EÉK-i 
oldalárkában a Valencienmesia sp. töredékes lenyomatát találta szerző. 
j A diluviumot agyag, némelykor babérczes agyag, édesvízi mész, vagy kavics 
képezi. Ez utóbbi bizonyítja, hogy a dolináktól egyenetlen mészfensikon a diluvialis 
időben folyók voltak. 
A használható közetanyagok felsorolása és egy NyÉNy—KDK-irányú, a. 
Nermet-pataktól a Pojána Béczi-ig szelvény zárja be a jelentést. 
5. Haravárs Gyuza : Resicza keleti környéke. 
1. A kristályos palák nagyon csillámosak, helyenként gránátokat tartalmaz- 
nak, de vannak guarzos fajták is. Köztük gnájsz és pegmatit betelepülések fordul- 
nak elő és több helyütt érczet is tartalmaznak. A kuptyore-szekuli fiatalabb, való- 
szinűleg vetődés útján ide került pászta Ny-ra 40—607 alatt dölő K-i és DNy-ra 
25—359 alatt dölő Ny-i részre osztja. 
2. Serpentin a resicza-szekuli út mentén és a Berzava és Temes folyók 
között a vízválasztó közelében a Ny-i lejtőn fordul elő a kristályos palák területén. 
Benne oliviut, szintelen amphibolt (valószinüleg tremolithot) és ez utóbbiból szár- 
mazó bastitot ismert fel SCHAFARZIK FR,, tehát a tremolithtartalmú peridotit alakul 
itt serpentinné. 
3. A felső-carbonkorú rétegek Resiczán és Szekulon fordulnak elő. Az első 
helyen durva, kristályos pala-conglomeratokból állanak, csillámdús homokkő és 
agyagpala betelepülésekkel. A szekuli mállott homokkövekben 0,75—2,00 m vas- 
tag, négy széntelep fordul elő, melyek között szénvaskő (Blackband) található. 
4. Alsó-dyjashomokkövek telepednek concordánsan a carbonrétegekre mind- 
két területen, váltakozva homokos agyagpalákkal, alárendelten conglomeratokkal 
szinük uralkodólag veres, ritkábban szürke, fehér, csillámban szegények, kövüle- 
teket nem tartalmaznak. 
5. A lias-képződmények rendesen a dyasszal concordánsan települve Y alakú 
területen fordulnak elő Resicza, Szekul környékén és a Szodol-völgyben. Legalját 
vastag pados guarzconglomeratok alkotják, e felett homokkövek, közöttük csillá- 
mos agyagpalák és egész 3 m vastag széntelepek fordulnak elő, helyenként black- 
band és egyéb vasérczekkel. é 
A széntelepekkel összefüggésben Alethopteris Whytbiensis Goxpr., Zamites 
Schmiedelii PgEsL., Taeniopteris gigantea ScHENK., T. Münsteri Gorrpr. ta- 
láltatott. 
A legfelső lias, a Harpoceras bifrons szintje is képviselve van, a mi Domán- 
217 
