. 3294 IRODALOM. 
nál barna, foltos márgában talált Harpoceras bifrons Bguc. és H. n. sp. (ef. alensis) 
stb. kövületekből kiderült. 
6. Dogger-üledékek két szintje következik a lias felett concordansan. 
Az alsó doggert a neraea-rétegek sárgás leveles márgái és az ennél sokkal 
erősebben kifejlett, felsőbb gryphaea-rétegek szürke, csillámos márgái képviselik, 
sok, de nem nagyon jó megtartású kövületekkel. 
A felső dogger callovien-rétegeit kovasavval átjárt fekete mészkövek, felső 
részében márgapalák alkotják. 
7. Malm-rétegeket az előbbihez hasonló, kékesszürke márgák alkotják, a 
melyek azonban nem kovásak. A márgák felfelé mészkőbe mennek át, melyet a 
rétegekben megjelenő szarukőgumókról könnyen fel lehet ismerni. Ezen szerves 
maradványokban szegény rétegek több helyütt előfordulnak a szóban lévő 
területen. 
8. Neocom-meszek helyenként tömegesek, másutt oolithosak és csak részben 
feküsznek concordánsan a malm-meszeken ; néhol sok a kövület bennük, főleg 
regulennia. A Szlamina árokban levő limonit vetette meg a mult században alap- 
ját a jelenlegi nagyszerű vasiparnak. 
9. A jelenkorban képződik a a) mésztufa a Szodol-völgyi szirtek aljában és 
a folyóvizek völgyeiben, 9) az áradmányok durva kavicsa rakodik le. 
6. Dr. SCHAFARZIK FERENCcz : Bogoltin környékének, valamint a, felső Cserna 
Jobb partjának geologtiai viszonyairól. 
Ezen terület geologiai alkotásában részt vesz : 
1. A kristályos palák középső és 
2. A kristályos palák felső csoportja. 
3. Gránitit. 
4. Lias-guarzit és agyagpala. 
5. Dogger meszes-agyagpala. 
6. Diabastufa. 
7. Malm-mészkő. 
8. Sarmata-üledék. 
9. Plioczen (?) kavics. 
10. Alluvialis lerakodás (folyó alluvium, mésztufa.) 
A kristályos palák, uralkodólag muskovit-biotit-gnájszok gránát, gyakran 
staurolithtal és közbetelepült pegmatit padokkal a határmenti havasokban van- 
nak leghatalmasabban kifejlődve és uralkodólag ÉNy felé dőlnek 15—209 alatt. 
A. Cserna felé muskovit, vagy kétcsillám-gnájszok vannak inkább gránát nélkül, 
gyakrabban amphiboltartalmú palákkal. A középső kristályos palacsoport jellemző 
kőzetein kívül csak a complexus bázisa felé vannak szórványosan kőzetek, melyek 
másutt az alsó csoportban fordulnak elő. Ezen vonulatot két részre választja a 
Mehádiától jövő sedimentvonulat, mindenik tengelyén régi kristályos kőzet (grá- 
nitit) jelenik meg. 
Aprószemű, ehloritos zöld-gnájszból, tömör amphibolitból és amphibol- 
gnájszokból. tehát a kristályos palák felső csoportjához tartozó kőzetek egyik vo- 
nulata, egy nyeregboltozatnak valószinűleg a tengelye, Kornyaréva, Bogoltin köz- 
