IRODALOM. 229 
ségek és a Prizloptól D-re fekvő árokban, másik vonulata a Feketehegy gerinczén 
és D-i tövében fordul elő. 
A verrucano-rétegek ú. m. vörös, vagy violás porphyrconglomeratok, tufás és 
vörös agyagpalák a felső kristály palacsoporthoz csatlakozva fordulnak elő. 
. Lias guarzconglomeratok, agyagos guarzhomokkövek és agyagpalák töltik 
ki nagyobbára az előbb említett nyereg melletti teknőket, a conglomeratok a teknő 
szélein az agyagpala közepén foglalván helyet. 
A homokkövekben és agyagpalákban kövületek fordulnak elő. Az Arsana kúp- 
jától DNy-ra eső lelethelyről Belemnites paxillosus SCHLorHErIm, Pholadomya, 
Sturi Trxrze, Ph. decorata HARTMANN, Gresslya Trajani TrIErzE, Modiola scal- 
prum Sow., a középliasra jellemző fajokat határozott meg a szerző. 
Az Arsanatól DNy-ra, ÉNYy-ra előforduló meszes homokos palákban talált 
Stephanoceras Humphriesianum Bow. és S. Blagdeni S0w., továbbá a Sulitia 
DK oldalán oolitos mészkőpadból kikerült Terebratula perovalis Sow. és Pecten 
cf. disciformis azon uj felfedezése vezet, hogy a krassó-szörényi hegység K-i ré- 
szében a közép dogger is előfordul. Minthogy ezen márgákkal diabastufák állanak 
szoros kapcsolatban, kérdés, nem azonosak-e a herkuülesfürdői vonulat hasonló 
kőzetei az Arsana dogger lerakodásaival. 
Az Arsanatól DK-re eső kúp tetején talált Ammonites (perisphinctes) abs- 
cissus OPPEL és A. (Lytoceras) sp. csak megerősítik az eddigi nézetet, mely szerint 
a fehéres, vöröses, vastagpados, szarukövet tartalmazó mészkő, mely e vidéknek 
regényes jellemet ad, malmkorú. 
Kornya községtől D-re eső árkokban sarmata emeleti, csillámos, kavicsos 
homok és kékes agyagréteg fordul elő, sok jellemző, meghatározott kövülettel. 
Ezeket laza homok és durva kavics fedi be, melyet Sruk más közelebbről meg nem 
jelölt helyen talált pontusi kövületek alapján pliocaennek vett. 
Alluvialis lerakodások nagyon alárendelten fordulnak elő. 
B) Bányageologiai felvételek. 
7. GESELL SÁNDOR: Oláhláposbánya és vidékének bányageologiai felvétele. 
Fekvésé- és történelmének vázlata után földtani és a telérek települési viszo- 
nyait tárgvalja részletesen. Ezek kapcsán említi, hogy a Vihorlát-Gutini lánczo- 
lat É-i lejtőjén Viskvár vidékén volt bányászat arany-ezüsttartalmú  érczekre, 
Budfalván pedig vaskőre és sphaleritre. 
A trachyteruptiók utóhatásából számos savanyúvíz- és kénesvíz-forrás van 
ezen vidéken is. Ezen eruptiók többnyire eocaenkorú kárpáti homokköveken ha- 
toltak keresztül. a zöldkő áttöréseknél vannak az éreztelérek. 
Hajdan kiterjedt bányászat volt ezen a vidéken, jelenleg az Istengondvise- 
lés-telér, meg egy pár kutatás áll müvelés alatt. Azonban az Istengondviselés-telér 
18 inkább egy 4—12 m vastag ckőtábla vagy tömzsalakú éreztelepülésv, melynek 
feküje homokkő, fedője pedig amphiboltraehyt. Benne pyrit, ehalkopyrit, galenit, 
sphalerit, láthatatlanul termésarany van lerakódva. Az arany főleg a guarzhoz 
van kötve, ritkábban a sulphidokhoz;, az ezüst leginkább rézsulphiddal fordul elő. 
