326 IRODALOM. 
Ezen teleppel a külszinen egy zöldkőtrachyttellér érintkezik és egy darabig 
mellette huzódván, eltünik. 
A feküben előfordul az előér (vorliegende Kluft), az aranytelérke, mely 
termésarany-nyomokat is tartalmaz, a Kelemen-telérke és a középszakadék. 
A kutatóbányák Oláhláposbányától ÉK-re, Szolnok-Doboka és Máramaros 
megyék határán feküsznek. Ezek ólomban és aranyban gazdagok voltak. 
Kapnikbánya és Oláhláposbánya között, a túlsó oldalon a totosi és zserapoi 
fémbányák vannak a zöldkőtrachyt szélén lévő rézéreztelepülésben. 
C) Agronom-geologiai felvételek. 
8. INkEY Béna : Alföldi talajtanulmányok. 
Több, specialis czélból tett kirándulás és tanulmány mellett folytatta az 
Alföldön megkezdett tájékoztató bejárást a Maros és Körös között és a részletes 
felvételt Battonya, Mezőkovácsháza és Tompa puszta vidékén. Ez utóbbi helyen 
e vidék jellemző talajfaja mind képviselve van. 
A területen keresztül vágó Szárazér tarkázza a geologiai képet, egyébként 
is sokkal nagyobb jelentőségre emelkednek a Mezőhegyesen csak nyomokban 
talált képződmények. A felső diluviumhoz tartozó lösznemű vályog alatt sok 
helyen már 1—2 m mélységben, sőt helyenként a felszinen van a sárga homok. 
A feltalaj agyagos változatainak 
a) nagyon homokos, könnyü vályogtalaj ; 
b) porhanyó, kötöttebb vályog (mezőhegyesi typus) ; 
cjigen kötött, többé-kevésbbé székes agyag fajtáját választja külön a 
térképen. 
Valóságos székföld legfeljebb csak nyomokban mutatkozik néhol az alluvia- 
lis erek fenekén, de ez más, mint a nagy siktérségek nehéz agyaga, a mely a sárga, 
lösznemű agyagból székes vizek stagnálása folytán képződött. 
A 3—4 m mélységben lévő talajvíz nedves évek sora után a felszinre emel- 
kedik és mint eföldárjad, nagy területeket borít el, a melyek a nehéz, székes tala- 
jok közé tartoznak. Tehát a földárjának működése éppen ellenkező, mint a kilu- 
gozó csapadékvíznek. 
A szerző a talaj kötöttségének fokozatát clazasági mutatós-nak nevezett 
számmal ajánlja megjelölni, melyet megkapunk, ha a 02 mm ársebességnél meg- 
maradt súlvrészt elo-ztjuk a kiiszapolttal. Ilyen elemzésből kiderül, hogy a szé- 
kes föld kedvezőtlen minősége nem mindig az agyag túlbőségéből, hanem szék- 
sóval való keveredéséből származik. 
A székes földek legnagyobb része a legfiatalabb geologiai képződésekhez 
tartoznak, de másrészt vannak székfoltok, a melyek nem vagy csak nehezen hoz- 
hatók kapcsolatba a mai vízrendszerrel, tehát ezen hordaléktalaj képződése dilu- 
vialis, de az elszékesedést ez esetben is későbbinek tartja, minek okát a hiányos 
vízkeringésben kell keresni. 
az zá tá ndó 
