TÁRSULATI ÜGYEK. 329 
részén a Vlegyásza és Biharhegység, déli részen pedig a Muntyele mare nyúlik be 
kis területen. 
A lap közepén egy ÉD irányú hatalmas gránittömzs vonul végig, melytől 
K-re és Ny-ra kristályos palák települtek, a melyek — elfogadva az erdélyi ré- 
szekre is a Krassó-Szőrény megyében felállított hármas beosztást — itt a középső 
és felső csoporthoz tartoznak. E kristályos palák foglalják ela lap legnagyobb 
részét ; paleozoos és mesozoos képződményeket csak a DNy-i részen találunk, a 
hol ezeket dyas verrucano és homokkő, e felett triasmész, Szkerisora határában 
kevés liaspala és liasmészkő képviselik. 
Meleg-Szamos község közelében, a lap ÉK-i sarkában, a kristályos palák 
legifjabb csoportjára felső krétahomokkő települt kis területen. Harmadkori kép- 
ződményt az eocsen három rétegcsoportja képviseli a lap É-i szegélyén; ezek az 
alsó tarkaagyag-, perforata- és alsó durvamész-rétegek. 
A kristályos palákat nagyszámú eruptiv dykes törték át, melyek kis részben 
felsitporphyrok és trachytok, túlnyomó részben pedig andesitek. 
2. Dr. KocnH Awrat : c. Egy uj geologiai taneszköztv mutat be. 
Előadó az ő utasításai szerint dr. Tórn MiHány nagyváradi polg. iskolai 
igazgató által elkészíttette a kisczelli plateau (Ó-Buda mellett) geologiai szel- 
vény-mintáját. 
A szelvényminta mintegy 130 em hosszú és 40 cm magas lehetőleg természet- 
hűen van az eredeti kőzetekből és az azokba ágyazott kövületekből összeállítva. 
Ezzel kapcsolatban az előadó a helyszinén tett saját megfigyeléseit ismertette és 
gyűjtéseit bemutatta. B diluvjalis plateau közvetlenül a kisczelli tályogra telepedett, 
a megkülönböztethető rétegek alulról felfelé a következők : Közvetlen a kisczelli 
tályag felett van homok, e fölött sárga vályog, mintegy 4 m vastag, finomszem- 
csés mésztufa, 0,5 m vastagságban vályog, 4—6 m vastag mésztufa és legfelül 
finom mésziszap. A homok a Duna régi árterén telepedett le, néhol futóhomok 
jellegével, olyan álrétegességgel mint azt a homokbuczkákon tapasztalhatni ; 
homokköves concretiókat is találunk benne, de diluvialis vagy levantei korára 
semmi határozott bizonyítékot nem talált az előadó. 
A legalsó mésztufában kevés a kövület, míg a fölötte levő mintegy "/2 m 
vestag vályogban semmi sincs; ez valószinűleg a magasabban fekvő helyekről mo- 
satott ide. A felső mésztufa-rétegben igen sok a kövület, alúl szilárdabb mint a 
felső szintekben. Legfelül tavi mésziszap rakódott le, a mely még laza, ez is való- 
szinűleg a negyedkorból való. 
Dr. L. Lóczy LaJsos vál. tag saját megfigyelései alapján megjegyzi, hogy a 
kisczelli mészkő terrassz kétségkívül a Duna régi völgy fenekét foglalta el. Nagy 
kiterjedése volt. Promontor és Pomáz mellett, a bu lapesti Gellérthegy déli oldalán, 
a budai Várhegyen, a lipótmezei völgyben és az ürömi plateaun mindenütt meg- 
találjuk az édesvizi mészkövet. A. budai márgára telepedett laza homokot álréte- 
gességének daczára is folyó lerakodásának tekinti, a mely a meder különböző 
helyén csak a víz változó sebessége és az áramlási iránya szerint alakul. 
Úgy szintén a mésztufa alatt levő vályogra nézve nem tételez fel más viszo- 
nyokat mint az ártér nyugvó vízerek iszaplerakodásait; végül figyelmeztet arra, 
hogy glecsernyomok Magyarországon sehol sincsenek 900—1000 m absolut ma- 
gasság alatt. 
