TÁRSULATI ÜGYEK. 369 
Előadások : 
1. dr. BCHAFARZIK FERENCZ: Nyitra megye ipari szempontból fontosabb 
. közeteitv ismerteti és mutatja be. Előadó a mult nyáron azon helyekre tett geolo- 
giai kirándulásokat, a honnan a földtani intézetnek már előzetesen beküldöttek 
iparilag használható anyagokat. Röviden jellegezve a megye oro- és hydrographiá- 
ját, fővonásokban a hegységek geologia: szerkezetét ismerteti; geologiai meg- 
figyeléseinek eredményeképen felemlíti, hogy a hegységek mind röghegységek, a 
melyekben a különböző formatiók egy irányban dőlnek és széleiket vetődések 
határolják, ezek közelében több helyen meleg források fakadnak, pl. Pöstyénen és 
Bajmóczon. A kristályos palák a hegységeknek magvát képezik, ezek fölött a dyast 
főképen vörös homokkő képviseli; a mesozoos képleteket képviselő mészkövek és 
dolomitok közül a fiatalabbak inkább a nyugati hegységekben vannak. Az eocaen- 
korú rétegek többnyire szétszórt foltokban vannak, csak Privigye környékén fog- 
lalnak nagyobb területet el; a mediterrán conglomeratok, sarmata és pontusi ré- 
tegek a Brezova-hegység két oldalán telepedtek le. 
Az iparilag értékesíthető kőzetekből előadó bemutatott guarzitokat Bédről, 
Alsó-Elefántról, Kovarezról és Szolcsánról. A két első lelethelyről a kőzet igen 
tiszta és üveggyártásra kitünőnek mutatkozik. Béd közelében 6 m vastag telepek- 
ben egy sovány, elég tűzálló agyag fordul elő. Igen szép fehér és sárga csikolt 
fekete márvány van Kolos-Hradistye környékén; a kőbányákban semmiféle 
vetődés nincs, úgy, hogy 3—4 m hosszú és 1—2 m széles tuskók könnyen fejthe- 
tők. Közel van Jeskó falú, ennek környékén fehér márvány fordúl elő, de ennek 
hátránya, hogy nagyon hasadozott és egyes padokban sok a guarz és föld- 
pátszem. 
Dr. L. Lóczy LaJos vál. tag örömmel tapasztalja, hogy az előadó először em- 
líti az észak-nyugati Kárpátoknak rögös voltát, az ide vonatkozó irodalom nagyon 
keveset szól erről. Ezeknek a hegységeknek a lánczhegységek jellege nincs, ha- 
sonlók a viszonyok a keletibb vidékeken; kimutatható, hogy a Kárpátok belső 
övében, kivéve a kárpáti homokkő zónáját, a hegységek rögösek úgy mint a 
Bakony és Esztergomi hegység. BH hegységek völgyeiben az eocaenrétegek lanká- 
san vagy vízszintesen fekszenek, gyürődések nincsenek; mindezekből kitünik, 
hogy a magyar Alföldet környező hegységek az Alpesek systemájához nem 
tartoznak. 
PETRIK LaJos vál. tag fügyelmeztet arra, hogy az üveggyártásra alkalmasnak 
látszó guarzitokat nem kell túlbecsülnünk, mivel a gyártáshoz való előkészítés 
igen fárasztó és költséges munka, ezért a gyárosok sokkal inkább használják a 
guarzhomokot. 
Dr. SCHAFARZIK FERENCZ erre megjegyzi, hogy az üveggyárosok képviselői 
szóban és irásban is nem csupán homokról, hanem guarzitról is szólnak, s ezért 
hívta fel figyelmüket a nyitramegyei guarzitokra. 
2. Papp KÁROLY: c A magyarországi éleskavicsokról (Dreikanterek)v czímű 
előadásában bemutatja azon szép c Dreikantereket, , melyeket dr. Sraus Mógicz még 
1887-ben a Budapesttől ÉK-re mintegy 15 km-nyi távolságban levő Csömör köz- 
ség határában az ottani kavicstelepből gyűjtött, továbbá azokat, melyeket dr. 
HCHMIDT SÁNDOR 1896-ban Novák JózsEr, PALLAvIcINI őrgróf uradalmi felügyelője 
Földtani Közlöny. XXVIJI. köt. 1898. 24 
