2 Dr SZADECZKY GYULA 



Földtani Intézet megbízásából 1904. és 190.j-ben a Biharhegység középső 

 részében részletes geológiai fölvételt és reambulatiót végeztem. Eészle- 

 tes felvételeim közben meggyőződtem arról is, hogy a petroszi gráni- 

 tos tömeg, melynek összefüggését a Vlegyásza kitörési tömegével már 

 régebben konstatáltam,* nemcsak a petrographiai jellege, tektonikai 

 kapcsolódásai révén, hanem telérekkel is összefüggésben van a Rézbánya- 

 szárazvölgyi (Vale saca i) kis gránitos tömeggel, a mely annyi sok be- 

 cses erezet szállított a felső kéregrészbe. Ennek geológiai viszonyairól 

 Peters- és PosEPNY"' részletes leírása révén is sok értékes adatot isme- 

 rünk. A szárazvölgyi eruptivus tömeggel való eme kapcsolat is azt 

 bizonyítja, hogy a petroszi és ennek révén a vlegyászai gránitos tömeg 

 nem olyan régi származású, mint a minőnek dr. Primics vette, hanem 

 az alsó-krétánál fiatalabb eruptiónak a terméke. 



A Bzárazvölgyi kitörési termékek ugyanis olyan felső juraidőszaki 

 mészkőbe nyomultak, a mely észrevétlenül megy át az alsó kréta neo- 

 kom mészkőbe. 



A szárazvölgyi eruptivus tömeg, a mint azt a felületen elég sűrűn 

 található telérek bizonyítják, a mélyben továbbhúzódik DK-i irányban a 

 Nagy-Bihar felé. 



Ennek az egészben véve összefüggő eruptiós területnek D-i részén 

 a telérek és általában a keskenyebb intrusiók jelennek meg, az E-i ré- 

 szeken pedig a hatalmasabb eruptiós tömegek. Míg az E-i részen a ki- 

 törési anyag magasabb szintbe nyomult fel, minek következtében erö- 

 sebben fel van tárva, addig a D-i részen a kéregbe nyomult intrusiós 

 tömeg mélyebb szintben maradt. 



Egy másik a kőzet petrographiai karakterére vonatkozó különbség 

 pedig az, hogy míg az E i részeken, főleg a Ylegyásza tömegében a bázi- 

 sosabb kőzetek (dioritok, andesitek) nagyon alárendelt szerepet játsza- 

 nak, addig a D-i részen ezek uralkodnak. Tekintélyesebb rhyolith tömeg 

 a biharfüredi Pojen tartozékán kívül tovább D-re nem is fordul elő. 

 Rézbánya vidékén a savanyú, rhyolith-féle telérek is nagyon megfogyat- 

 koznak a basisosakhoz képest, 



A D-i részen Kiskóh Tölgyében és általában Rézbánya környékén 

 régebbi , leginkább quarcporphyr kitörések is vannak , a felsőkréta- 

 É-i folytatásáról. Erdélyi Múzeum Orvos-természettudományi Értesítő. XXV. köt. 

 m. füzet. 1803. 



* Adatok a Vlegyásza Biharhegysóg geológiájához. Földt. Közi. 19U4. 



2 Karl F. Petkks: Geologische und niineralogische Studien aus dem süd- 

 östlicben Ungam insbesondere uus der Umgegend von Rézbánya. Sitzuugsbericbt 

 d. k. k. .Xk. d. \VÍH8. XLITT. Bd. 



•♦ F. I'oŐKPNY : GeologÍBcb-uiontanÍHtischo Studio dcr Erzlagorstatten von Kéz- 

 bánya. .Melléklet a Földtani Közlöny IV. évfolyamához. Budapest 1874, 



