A BIHARHECtYSÉü KÜfZÉPSŐ nÉSZÉNEK KŐZETTANI ÉS TEKTONIKAI VISZONYAIRÓL. 3 



kori kitörési kőzetektől többnyire Nj^-ra, egészben véve ezek vonulatát 

 követve. Ezeknek az előbbiekhez viszonyítva nagyon alárendelt szerepet 

 játszó közeteknek részletesebb vizpgálata legcélszerűbben a Kodru Mo- 

 mában sokkal nagyobb szerepet játszó eféle közetek tanulmányozásával 

 kapcsolandó össze. 



A fentebbiekből kitűnik, hogy míg a Biharhegység É-i felében elő- 

 forduló eruptivus közetek főbb typiisai meg vannak állapítva, addig 

 a petroszi gránitos tömegtől D-re eső területnek e nemű kőzetei sokkal 

 kevésbbé ismeretesek. 



A D i területről részletesebben a rézbányai szárazvölgyi tömzsnek 

 és ezzel kapcsolatos teléreknek kőzeteit vizsgáltam át és vizsgálataim 

 eredményét az Erdélyi Múzeum Egylet egyik természettudományi szak- 

 ülésén előadtam.' Ebben a vad vízmosásban, melyen óriási nehézségek 

 árán sikerült csak végig mennem, kitűnően bepillanthatni az eruptiós 

 anyaggal injiciált kéregrészbe, mert itt nagyobbára fehér márványban 

 vannak a különböző, sötétszínü telérek. Márvánnyá maga a kitörés ala- 

 kította át a felső jura és alsó krétaidőszaki mészkövet. A völgy alsó 

 részében levő tekintélyesebb gránitos tömzsöt sűrűn veszi körül a 

 10 m vastagságtól 1—2 cm-re vékony uló telérek raja. A vékony telérek 

 többször hálózatosán egyesülnek, majd elválnak. A gránitos tömeg DNy-i 

 oldalán egyenes irányban mérve körülbelül másfél kilométer hosszú, 

 vad, sziklaszorosban 20 télért, illetőleg telérágat találtam, a melyek 

 közül csak egy rhyolith, illetőleg gránitaplit telér van, a többi mind 

 basisos, többnyire dioritporphyrit-féle telér. 



A dioritporphyriteket a színes ásványok alapján amphibolbiotit- és 

 augitdioritporphyritekre lehet osztani. Ezek közül az elsőben kis mei?y- 

 nyiségben quarc is van. A dioritporphyriteknek részben szabad szem- 

 mel nézve is látható porphyros szerkezetük van, másrészt azonban át- 

 mennek olyan sűrű mikrodioritporphyrit telérkőzetekbe, a melyekben már 

 csak mikroskopium alatt vehetjük észre a porphyros szerkezetet. Föld- 

 pátjaik labrador-andesin-oligoklas sorozathoz tartoznak. Quarcuk legöm- 

 bölyödött. Sphen töredékeken kívül kevés apatit, magnetit, ilmenit, zir- 

 kon és epidot is előfordul bennük, utólagos termékként pedig calcit, 

 chlorit és gyéren muskovit is. 



Az aphanitos kifejlődésü kőzetek átvezetnek diabasféle közetekbe, 

 melyeknél az amphibol némelykor több, mint a földpát. Augit ezekben 

 is alárendelt szerepet játszik, a quarc gyéren ford.ul elő és egyrésze 

 ennek is utólagos termék. 



* Előadásom az Egylet közlönyében fog megjelenni. 



1* 



