A BIHARHEGYSKG KÖZÉPSŐ RÉSZÉNEK KŐZETTANI ÉS TEKTONIKAI VISZONYAIRÓL. 5 



der ausfoyaitischen Magmen hervorgegangenen Tiefengesteine.)* azt 

 bizonyítaná, hogy itt alkaliákban gazdag, quarcban szegény közetek is 

 előfordulnának. Ez értekezésben leírt három bostonit közül kettő éppen 

 a Vale saca hasadékából való és szabad szemmel látható tulajdonságuk 

 szerint azonosaknak mutatkoznak a nem porphyros, legbasisosabb telér- 

 közetekkel. A földpátok a leírás szerint teljesen elbomlottak: «zoizit 

 (klinozoizit?) és quarcszemcsékböl állanak. Eredetileg minden valószí- 

 nűség szerint orthoklas összetételével birtak. A kőzet többi alkotó részeit 

 táblás, de szintén igen elbontott földpátok, quarc, pyroxen és biotit 

 foszlányok alkotják.)) Az augit epidottá, a biotit chlorittá változott és 

 általában az egész kőzet nagyfokban elváltozott. Bomlási termékül cal- 

 citon kívül limonit is van benne. 



E kőzetre vonatkozó biztos adatok közül mindössze a szürkés- 

 barnás, vagy szürkés-vereses szín az, a mi illik a bostonitra. Ez azon- 

 ban ilyen mállott kőzetnél, a melyet Petebs a szerző szerint márgának 

 nevezett, semmit sem bizonyít. A vegyi analysis adatai is mutatják, 

 hogy a kőzet igen nagy fokú elváltozást szenvedett, azonkívül min- 

 den egyenesen a Bostonit ellen bizonyít. Mert, ha kétségtelen is, hogy 

 az alkaliák egy része eltávozott, a két vegyértékű oxidok és a vasoxid 

 mennyisége kizárja azt, hogy e kőzet alkáhban gazdag magmából szár- 

 mazhatott volna. De éppen így kizárja ezt mindaz, a mit a Szárazvölgy 

 többi, épebb teléreiről, továbbá az egész Bihar és Vlegyásza eruptivus 

 kőzeteinek ásványi és vegyi összetételéről tudunk. Hogy csak a vegyi 

 összetételnek pontos számadásait vegyük összehasonlítási alapúi,^ a 

 Bihar és Vlegyásza megelemzett, legtöbb alkálit tartalmazó, uralkodó, 

 rhyolith-kőzetében az alkaliák együttes mennyisége 7% körül van, holott 

 a bostonitokban ez a mennyiség rendesen nagyobb 10%-nál. Osann 

 eljárása szerint számítva az ««« értéke a Vale saca úgynevezett «bosto- 

 nit»-jában 1"3, holott ez az érték a quarc bostonitokra vonatkozólag 

 14'5; «S)> értéke pedig 75"96, holott a szárazvölgyi « bostonit)) -ban 60-78. ■* 



A Szárazvölgytől Dre lévő Rézhány a vidéki hegyekben, a hol jó 

 feltárások vannak, a telérek majdnem olyan sűrűn ismeretesek, mint a 

 Szárazvölgy mentén. Ezekről a telérekről rendszeres kőzettani vizsgála- 

 tok még nem jelentek meg, előzetes vizsgálataim alapján azonban állít- 

 hatom, hogy ezek főbb vonásaikban megegyeznek a szárazvölgyi telérekkel. 



Nagyon becsesek ezekre vonatkozólag Peters összefoglaló adatai, 



* RosENBUscH : Mikroskopische Physiographie. II. Bd, 1896. 467 lap. 



- Lásd a tovább következő táblázatot, melyet útmutatásom szerint Tüske Béla 

 tanárjelölt úr állított össze. 



•* A. Osann: Versuch einer chemiscben Classification der Eruptivgesteine. III. 

 Die Ganggesteine. Tschermak's Mineralogiscbe und petrograpbische Mittbeilungen. 

 XXI. Bd. V. Heft. 393. S. 



