A BIHARHEGYSEG KÖZEPSU lIKbZKNEK KŐZETTANI ES TEKTONIKAI VISZONYAIRÓL. 7 



Mint utólagos képzödésü ásvány muskovit, kaolin, limonit, calcit, és pen- 

 nin is van bennük. 



Ásván !/tani h'öxös tulajdonsa (/ok. 



Biharhegység középső részének különböző kitörési kőzeteire nézve 

 ásványtani közös jellegként az epidol szerepét kell első sorban ki- 

 emelnem, mint olyan általánosan elterjedt és igen gyakori ásványét, a 

 mely itt igen sokszor eredeti és nem utólagos bomlásból származó ter- 

 mékként jelenik meg. Kis mennyiségben, de meglehetősen állandóan 

 szerepel továbbá a legkülönbözőbb kőzetekben a zirkon, sphen, majd 

 ércek, ezek között gyakrabban iJi/rit. A közönséges színes ásványok 

 között aniphihol és pedig a közönséges aluminiumoxyd tartalmú amphi- 

 bol iHornblende) és a biotit mint leggyakoribb ásvány. Augit, ha van 

 is, alárendelt szerepet játszik. Az utólagos bomlási termékek között 

 muskovit és kaolin a gyakoriak. 



Nagyon jellemző arra a magmára, melyből ezek a kőzetek ki- 

 váltak, hogy habár csak kivételes esetekben, zárványok rovására, de 

 konindot is termett, rendesen spinellel együtt. Ezek sötétebb színű cso- 

 mókban u. u. homogén zárványokban vannak meg. Ilyen korundos zár- 

 ványok főleg a basisosabb kőzetekben találhatók és pedig ennek telér, 

 valamint tömeges fajtáiban egyaránt (Rézbányán a Komán, Szárazvölgy- 

 től K-re a Gardun magnetites széli képződményként, a szárazvölgji 

 Ternicsora beszakadása feletti porphyrittelérben. Biharfüreden a Boica 

 K-i lejtőjén dioritban, a Ylegyásza dacitjában). Ezek spinellen kívül 

 némelvkor cordii'ritet éa sillimanitot is tartalmaznak. 



Ezeket az AI^O^-hsLU gazdag ásványokat az egész teriilet közös jel- 

 legeként kell felemlítenünk, miután ha kis mennyiségben is, de az 

 egész hosszú vonulaton előfordulnak. 



Vegytani köi^ös tulajdonsáffolc. 



Az alábbi táblázatok ^ tanulsága szerint a szóban levő terület erup- 

 tivus kőzeteiről már annyi vegyi elemzésünk van, hogy általános vegyi 

 természetükre következtethetünk. Az igaz, hogy ez érces vonulatoktól 

 átjárt és erősen benőtt területen némely telérkőzet fajtából nem találunk 

 ép kőzetet. Az öt utolsó elemzés is ilyen málott kőzetre vonatkozik. 

 Az elmálott kőzetek elemzési adatai pedig nem igen alkalmasok arra, 

 hogy az OsANN-féle átszámítás alapján hasonlítsuk össze. Az átszámítást 



* I-őn százra átszámított értékek vannak felsorolva. A II. táblázatban az 

 OsANN féle, a Ill-ikban pedig az amerikai módon nyert számítási eredmények vannak. 



