A BIHARHKGYSEG KÜZEPSO RESZENKK KŐZETTANI ES TEKTONIKAI VISZONYAIRÓL. 



13 



Tektonikai sajátossáf/ok, 



A települési viszonyok gondos meg- 

 figyelése alapján azt kell következtetnem, 

 hogy a Biharhegység középső részében 

 tangentialis erők hatása nagyobb mérték- 

 ben egyedül a kristályos palák ráncoso- 

 dásán látható. Az ezekre discordansan 

 települő, permi-nek vett, homokkövek és 

 conglomeratumok, továbbá a triasidőszaki 

 dolomitok, mészkövek, a liaskori márga- 

 palák, agyagos, homokos mészkövek, az 

 igen tekintélyes tühon mészkövek és he- 

 lyenként közvetlen ezekhez csatlakozott 

 neocom mészkövek és az alárendelt szere- 

 pet játszó felső krétaidőszaki, leginkább 

 durva conglomeratos üledékek arra mu- 

 tatnak, hogy ezek különböző irányokban 

 összetörtek, szakadoztak, a törési vona- 

 lak mentén pedig lecsúsztak, lesülyedtek 

 8 így különböző mértékben elvetődtek. Jól 

 láthatjuk ezt a rézbányai Stirbinátót ÉK-re 

 a Szárazvölgyön, Forczikán át a Parazsin-ig 

 terjedő mellékelt szelvényen. 



A szakadozásoknak két fő irányuk 

 van. Kevésbbé lehet észrevenni a KEK — 

 NyDNy-i irányú régibb szakadozásokat. 

 Ebben az irányban vannak harántul tör- 

 delve a nagy andesites plateautól D-re lévő 

 területnek üledékei. Legtisztábban lehet 

 ezt látni a dolomit és mészkő szakadásain 

 és néhány ilyennel kapcsolatos zárt völgy 

 (Págyes, TomászkaStina de Fiatra) de- 

 presziójának irányán. Ilyen a Meleg-Sza- 

 mos egyik fő kezdő ágának az Izbuk-Kali- 

 nyászának iránya is, melynek folytatásá- 

 ban vannak a Csodavár, a Galbina patak 

 kibúvása (Izbuk) a Szárazvölgy alsó része 

 és a Czigánypataknak, illetőleg ezek mentén 

 látható mészkő megszakadásoknak iránya. 



Ilyen irányban van megnyúlva a Biharfüredtől K-re 

 Aleu, Szamos és Székelyó patakok forrásai között elterülő 



a Dragan, 

 nagy pia- 



