i26 NOTH GYULA 



luhi és komarnik — mikovai petroleumelöfoidulások földtani viszonyainak 

 megegyezése a galiciaikéval félreismerhetetlen. 



Ha tehát azt a kérdést ; vájjon a Kárpátok déli pereme tartalmaz-e 

 termelhető mennyiségű petróleumot, Magyarország valamely petróleum- 

 lelőhelyén kedvezően akarjuk megoldani, akkor Luh és Komarnik — 

 Mikova első sorban érdemelnek figyelmet. 



E nézet helyességét a következőkkel támogatom. 



A petroleumtartó rétegek változatlan csapással, kőzeteik petro- 

 grafiailag és tektonikailag azonos összetételével Eopiankától (Duklától 

 DNy-ra), ettől az évtizedek óta petróleumot termelő helytől, Smerecne, 

 Tylawa. Barwinek galíciai helységeken át a magyarországi Komarnik — 

 Mikováig húzódnak. 



Már 1867-ben Paul és én megállapítottuk, hogy a ropiankai petro- 

 leumvonulat rétegei ugyanabban a csapásirányban folytatódnak Galíciá- 

 ból a határon át, Komarnik és Barwinek között a Dukla-szoroson (520 mi 

 át, mint a mely csapásirányt Galíciában követnek, t. i. NyÉNy 320 — 330°. 



Ugyanazok a kőzetek formálják a petroleumvonulatot és pedig 

 ugyanazokkal a települési viszonyokkal. 



Mészpátban gazdag, NyDNy-ra dűlő homokkövekre, melyek Paul 

 szerint a krétaidőszakiak «fucoidasi) vörös és tarka márgás agyagok 

 települnek, föléjük pedig nummulitos meszes homokkövek, melyek 45 °-kal 

 dűlnek DNy-ra és NyDNy-ra. 



EK-en tarka agyagokat találunk finom, szemcsés homokköveken, 

 melyek petróleummal erősen impregnáltak ; rájuk zöldes és kékesszürke 

 «hyeroglyphas)) és «fucoidas)) rétegek települnek s végül menilitpalák, 

 melyek némely helyen transgredálnak s a melyeken legfelső takaró- 

 képpen magurahomokkövek vannak. 



Hogy a petroleumvonulat déli folytatásában is olajtartalmú, azt a 

 Smerecnén, Tylawán és Barwineken foganatosított próbafúrások igazol- 

 ják; Barwineken a Szyrokí- és Obszarnypatakban, a téglavető közelében, 

 az olajat tartalmazó krétahomokkő a föld színéig van fölemelve. DNy-felé 

 itt is vannak a fedőben vörös, tarka márgás agyagok, melyekre nummu- 

 litos homokkövek települnek. Ezek a közetek formálják javarészben azt 

 a hegyvonulatot, melynek legmagasabb pontja a Studeny vrch. Ezt a 

 vonulatot Polany — Ropianka — Barwinektöl Komarnikon túl lehet követni. 



DK-en a ropiankai petroleumvonulatot tarka agyagok, «hieroglypha8» 

 rétegek kisérik, a melyekre homokkövek és tovább fölfelé részben magura- 

 homokkővel fedett menilitpalák települnek. 



A barwineki petroleumlelőhely a magyar határtól, a mely itt csupán 

 502 m-re a t. sz. f. emelkedő lankás vízválasztót formál, alig 2 km-re 

 fekszik. 



Nincs semmi nyomós ok annak föltevésére, hogy ez a petróleum- 



