36 ISMERTETÉSEK. 



régi arauymezöin időröl-idó're arany ékszereket és díszítéseket találnak, melyek 

 barbár eredetre vallanak, majd lépten-nyomon sekély mélyedésekre akadnak, 

 melyek ismét a régi aranymosók maradékai. 



Felsó'-Moesia provincia észak-északnyugati folytatása a mai Szerbia arany 

 területeire követhető. 



A Yíminacinmeröd a kostolaci szénbánya szomszédságában uralta ezt a 

 területet és egy másik még előbbre tolt római erőd a kostolaci domb tete- 

 jén állott. 



A 4.2-dik évben Claudius császár Felsö-Moesiába helyezte át Dalmáciá- 

 ból a Vll-ik Légiót, neki wPía fidelis» elnevezéssel garnison helyéül a 

 Viminaciumerődöt és Coloniat szemelvén ki, egyúttal felruházza a pénzverés 

 jogával is. Viminacium romjaiban sírhelyet fedeztek fel, melynek sarkofágjai- 

 ban arany, ezüst és réz agraffokat, tűket, gombokat és egyéb díszített tárgyat 

 találtak. A kiásott épületek között arauymíves-mííhelyre is akadtak ; négyszögű 

 olvasztó-pestre, melynek fenekén kovás-zöld olvasztott kvarchoz hasonló anyag 

 volt ; felemlítendő végre, hogy ez időben 30 — 50 km-re délre már mívelésben 

 levő aranybányák voltak, ú. m. Pincum (jelenleg Kacajna) és Majdanpek. 



A rómaiak az aranyat, ezüstöt és vasat a Balkánfélszigeten nyerték. 

 Mcesia (Szerbia) Dacia rispensis, Dacia mediterranea (Viddin és Sophia) és 

 Macedónia tartományokban voltak bányafelügyelők (procuratores metallorum). 

 Ezek főnöke a eConces metallorum per Illyricum» volt. 



Áttérve Szerbia geológiai viszonyaira : a fiatalabb lerakodások bázisát 

 kristályos közetekből álló kisebb dombok teszik, melyeknek Szerbia északi és 

 északnyugati részében meglehetős kiterjedésűk van, ezeken régibb és fiatalabb 

 eruptivus kőzetek törtek át. A kristályos kőzeteket részben a jura-, kréta- és 

 harmadidőszaki rétegek, majd a diluvium és alluvium fedik. 



A legnagyobb eruptiók a harmadidőszakbeliek, mikor a Crna-Eeka, 

 Majdanpek és Kucajna vidékén az andesitek feltörtek. A kitörések alkalmával 

 számos hasadék és dislocatio keletkezett, utat nyitván a feltóduló fémes 

 gázoknak és ásványos vizeknek, melyek fémtartalma — lerakódva a telérek- 

 ben — az itteni bányászat tárgya. 



E fémek a következők : arán}', aranytartalmú pirit, arany és chalkopirit, 

 arany és arzéntartalmú pirit, arany és ólom, arany és cinober, arany és 

 galma, arany és limonit, arany és magnetit. 



Ismerteti ezután az aranynak eloszlását a Pek, a Mlava, a Porecka és 

 a Tirnok medencékben. Eészletesen tárgyalja az egyes területek teléreinek 

 előfordulását, számos útmutatást nyújt a gyakorlati bányásznak ez ősrégi 

 aranyterületek tovamívelésére vagy újból valómegnyitására. 



E szempontból kiindulva, szerző nagy szorgalommal összeállított, 107 

 lapra terjedő munkája hivatva van a szerbiai bányászat felvirágzását lénye- 

 gesen előmozdítani. 



Gesell Sándoii. 



