TÁRSULATI ÜGYKK. 55 



suson, megismertette ennek, valamint a vele kapcsolatban rendezett kirándulások 

 lefolyását. A szakülések keretében előadó is tartott előadást a magyarországi ande- 

 sitek zöldkő módosulatáról s az ilyen andesitekhez kötött uemesérc-elöfordulások- 

 ról. Felsorolja a cougressus főbb megállapodásait, fölemlíti, hogy a congressus követ- 

 kező összejövetele lyiO-ben lesz Stockholmban. (Részletesen 1. e füzetben.) 



12. Dr. PÁLFY Mór: Nagyág geológiájáról. A bevezetésben előadó ismer- 

 teti az Erdélyi Érchegység fölvételében követett térképezési eljárását, hogy t. i. az 

 egykori vulkánok kürtőit különválasztotta ezek leplétől : a kiömlött lávaártól, tufá- 

 tól és brecciától. Nagyág környékén, hol uralkodólag daeitok vannak, szintén sike- 

 rült e kürtőket különválasztani s a kiválasztást megerősíti a Ferenc-József altáró is, 

 a mely mediterrán rétegeken hatolva át, csekély szélességben metszette át egymás- 

 után a Szarkó, Kis- és Nagy-Hajtó kürtőjét. A Hajtó és a Szekeremb között apróbb 



vulkáni csatornák jutnak a fölületre, melyek — a bányafeltárások szerint a 



mélység felé lassan összedűlnek, úgy hogy a csatorna-ágak a Ferencz-József altáró 

 szintjében már nagy részben egyesültek egymással. Előadó valószínűnek tartja, hogy 

 innen lefelé már nem is nagy mélységre ezek az ágak egy egységes csatornába olvad- 

 nak össze. Áttérve ezután a telérviszonyokra előadja, hogy az a szabályosság, a 

 mit a vulkáni csatornák és a telérek nemesérckitöltése között az Érchegység 

 többi bányáiban észlelt, itt is megvannak, bár a szerteágazó csatornaágak miatt 

 kissé módosítva. Végül' ismerteti a nagyági glauchteléreket, melyeknek kitöltését 

 a mellékkőzeten kívül a mediterránból származtatja és mediterrán anyagnak a 

 telérhasadékokba való szállítását a vulkáni utóműködés alkalmával feltörő forró 

 víznek és vízgőznek tulajdonítja. 



P. Inkey Béla az előadásra azt a megjegyzést teszi, hogy az ő és az előadó 

 felfogása nagy részben megegyezik egymással, a főkülönbség csak az, hogy ő ezeket 

 a vulkáni csatornaágakat nem választotta külön, hanem az előadótól lepelképződ- 

 ménynek nevezett részt a telérek mentén beállott bomlás egyik magasabb terményé- 

 nek vette. 



3. Dr. LóczY Lajos : A placochelys mai alakjában. Bemutatja a vesz- 

 prémi Jeruzsálemhegyen talált és Jaekel Ottó berlini tanártól a mészkőből teljesen 

 kipreparált és Placocheli/s placodonta nov. gen. et sp. név alatt leírt kövületet, a 

 melyet a teknősbékák ősalakjának tart, bemutalván egyszersmind JAEKELuek erről 

 Írott munkáját. (L. bővebben a Földtani Közlöny 1901 évi kötetében, p. 47.) 



Báró NopcsA Ferencz felszólalásában a Cyamodus laticeps fején látható ki- 

 dúdorodásokat említi. A pajzsra, mely úgy a pariotichidák (Otocoelus), mint a 

 dinosaurusoknál (Polacanthus) teknősbéka módjára fejlődik ki, nem fektet valami 

 nagy súlyt. Említi az edaphosaurust, mely a placodontidákat esetleg a pariodchi- 

 dákhoz közelíti ; másrészt a lariosaurus hasbordáira utasít, a mi inkább diapsid- 

 jelleg. Örömet szerez neki, hogy Jaekel munkája folytán egy nagyon specializált 

 cyamodus végtagjaival ismerkedik meg ; a placochelysben azonban csak nagyon 

 specializált placodontát lát és nem hiszi, hogy ez állatnak phylogenetikai fontos- 

 sága volna. 



Válasatmányi ülések. 



Í9(y7 januárius 9.-én. Elnök dr. Koch Antal. 



Rendes tagnak választatott : Sz. Szathmáry László műegyet. tanársegéd 

 Budapesten (aj. dr. Ilosvay Lajos). 



Titkár bejelenti, hogy a f. évvel a tisztikar és választmány megbízatása le- 

 járván, a februárius havi közgyűlésen új tisztikar és választmány megválasztása 

 napirendre kerül. A maga részéről azon esetre, ha úgy a választmány, mint a köz- 



