1Í20 



Dí KOCH ANTAL 



felületen ilyen homok közé zárva löszcsigákat tartalmazó márgaconcre- 

 tiókat találtam már régebben.' 



A diluvium teljes vastagsága a szerint 24*20 m. volna. 



3-szor. A 8 — 14, számú rétegeket már a levantei emeletbe kel- 

 lett sorolnom, a rétegek uralkodó anyaga alapján is, a mennyiben a 

 laza homok, erősen kötött agyagmárgák és agyag a karlovcividéki le- 

 vantei paludinasrétegeknek az anyagával egyező. De kétségtelenül ki- 

 tűnik e rétegek levantei kora a kövületekből, melyek a 9. számú 

 rétegben — úgy látszik — gyakoriak. Ezeknek névjegyzékét a szelvény 

 részletes leírásában közöltem. Itt csak azt említem meg, hogy az abban 

 kimutatott viviparáknak nagyobb része az erősen diszitett felületű fajok- 

 hoz tartoznak, a minők K. M. Paul és M. Neumayer- tanulmányai 

 alapján, a horvát- szlavóniai «paludÍDa-rétegek» felső szintájára jellemzők 

 s hogy a kimutatott Unio-ía.jok is ott azokkal együtt laláihatók. Ebből 

 az következik, hogy Petrovaradin altalajában is a levantei emeletnek ez 

 a díszített viviparák-tól jellemzett szintája van meg. A kevésbbé díszített 

 és a sima héjú viviparák jellemezte közép és alsó szintája az artézi 

 kút szelvényében nem volt kimutatható, holott a felületen eddig a 

 Fruskagora egész területéről (Gergurevce, Karlovci, Cerevic) csak sima 

 viviparák ismeretesek. Ebből arra lehet talán következtetni, hogy a 

 levantei korszak első harmadában a hegységnek alsóbb lejtőit is elborí- 

 totta még a levantei édesvízi tó, de annak középső és felső harmadában 

 a hegység annyira kiemelkedett már e tó szintjéből, vagy helyesebben 

 a beltónak vize annyira leszállott, hogy a Fruskagorának csak a tövében 

 ülepedhettek le belőle kövületes rétegek. 



A levantei rétegek teljes vastagságát a petrovaradin szelvényben 

 csak 26 méternek vehettem. 8. számú legfelső homokrétege a petrovaradin 

 artézi 1< útnak 2-ik vízgyűjtője, mely 27*40 m. mélyen van a felszín 

 alatt. 8 mely alatt több vízgyűjtő rétegre nem is akadtak. 



4-szer. A 15 — 29. számú rétegeket, 41*30 méternyi teljes vastag- 

 sággal, a pannóniai emelethez számítom, uralkodó világos szinü mész- 

 márgája alapján, mely a felületen is, mint az ismeretes beocini cement- 

 márga, széles övben van elterjedve a hegység egész északi alsó lejtőjén. 

 Legmélyebb rétegeiben már sok kőtörmelék van zárványként, a petro- 

 vardini várhegyet formáló átalakult zöldkőből, (Diorit Epidiorit, Diabas 

 és ezek törmelékkőzete), annak jeléül, hogy a sziklaalaphoz nagyon 

 közel fekszenek már. 



' A Fruskagora geológiája. M. Tud. Akad. Math. és Termt. Közi. XXVI. k. 

 5. 8z. .566. 1. 



- Die Congerien und Paludinenschichten Slavoniens und derén Faunén. 

 Abhandl. der k. k. geol. iieichsanstalt. Wien 1875. B. VII. H. 3. 



