PETROVARADINON 1900-BAN FÚRT KÍSÉRLETI ARTÉZI KÚT GEOLÓGIAI SZELVÉNYE. 121 



5-ször. A 30 — 34. számú rétegeket már kizárólag a nevezett zöld- 

 kövek szilárd sziklájának tekintem, melybe a fúróvésö lassan behatolt, 

 kisebb-nagyobb töredékeket és porrá szétzúzódott anyagot termelve, 

 melyet felületesen zöldes agyagnak lehet nézni. 



Kitetszik ebből, hogy a szilárd sziklatalajba legalább 122 méter 

 mélységig fúrtak, az artézi kút praktikus szempontjából hiába, mivel a 

 zöldköböl vizet nem kaphattak. 



6-szor. Hasonlítsuk össze végre a petrovardini artézi kút szelvényét 

 a szemben fekvő Újvidék városi artézi kútjával, a mint azt 1899-ben 

 Adda Kálmán közleményéből ' ismerjük. E szerint itt 33"95 m, alluviá- 

 lis és 11 "76 m. diluviális üledék (homokos lösz) alatt, egészben véve 

 tehát 457 1 m. mélységben következnek a levantei emeletű kövületes és 

 lignittelepes rétegek. Ezzel szemben Petrovaradinon csak 27'40 m.-nek 

 vehető az alluviális és diluviális takaró vastagsága, a levantei rétegek 

 tehát már 27*40 m. mélységben kezdődnek, de azzal a különbséggel, 

 hogy itt — a mint kiemeltem — a levantei emeletnek felső szintája 

 van meg, míg az újvidéki artézi kút, a belőle kikerült kövületek tanú- 

 sága s'erint, annak alsó szintájába van mélyesztve. Eltekintve etlől, és 

 föltéve, hogy a petrovardini artézi kút helye nem fekszik tetemesen ma- 

 gasabban, mint az újvidékié: eme összehasonlításból mégis kitűnik az, 

 hogy a levantei emelet rétegeinek a felszíne a Duna jobb oldalán körül- 

 belül 18 m-rel magasabban fekszik, és így Adda következtetését miszerint 

 a Duna bal partján a Fruskagoramenti harmadik időszaki rétegösszletnek 

 süppedese tételezendő föl, ez esetben is megerősíthetem, habár e sülyedés 

 nem is olyan nagymérvű (150 m.), mint a mennyire Adda becsülte. 



Ezek volnának röviden a petrovardini artézi kút fúrásának geológiai 

 eredményei, melyekből mindenesetre legérdekesebb annak a megállapít- 

 hatása, hogy itt is, miként nyugati Slavoniában, megvan a levantei 

 emeletnek a felső szintája. 



^ Az Újvidék városi artézi kútról. Földtani Közlöny. 1899 XXIX. k. 13. 1. 



