A JÁNOSITUÓL. 123 



A szerzők ezután összeliasonlitás céljából két ismert vasszulfátot, 

 a Cot^uimbitet és Quenstedtitet említik meg, s konstatálják, hogy anya- 

 guknak vegjá alkotása az utóbbiéhoz is közel áll, de teljesen egyezik 

 a Coquimbitével. Minthogy azonban ez hatszöges, az általuk vizsgált 

 pikkelyek pedig rhombosak, a Fe^{SO^^^ + ^H^O normális vasszulfát 

 anyagot dimorfnak kell tekinteni, s így az ismertetett ásvány új faj, 

 a melyet Jánositnak neveznek el. 



Annyi tény, hogy az összehasonlítás végett felemlített két ásvány 

 külsőleg nagyon eltér a szerzők anyagától, mivel a Coqiiimbü szintelen- 

 halványpiros, rövid, hatszöges oszlopokban a bázissal és dirhomboéderrel, 

 vagy a bázissal kombinált rhomboéderekben szokott megjelenni, a Quen- 

 stedtit pedig rhombalakú, de gyengén ibolyaszínű táblákban kristályo- 

 sodik. Különös, söt érthetetlen azonban, hogy Bögkh és Emszt a sárga 

 pikkelj'es anyag összehasonlítására nem említ meg egy harmadik isme- 

 retes vasszulfátot is, a mely hasonlóképen sárga pikkelyekből áll, 

 s külsőleg rögtön a Jánositra emlékeztet. Ez az ásvány a mysi, vagy 

 Copiajnt, a melynek még a neve sincs a dolgozatban felemlítve! 



Ez a körülmény nem is kerülte el egj^es szakemberek figyelmét, 

 s Weinschenk Ernő, a müncheni egyetem tanára «A Jdiwsitról cs 

 annak a Copiapitlal való azo)}OSságáról» című ^ dolgozatában ki is 

 fejti azt a nézetét, hogy a Jánosit nem egyéb a Copiapit pikkelyes 

 módosulatánál. A Dr. Bögkh HuGÓ-tól kapott eredeti anyag vizsgálata 

 alapján azt állítja, hogy a Jánosit táblák lapszöge nem 101°, hanem 

 106°— 109^ E határértékek közé illeszthető be a Copiapitnak Linck- 

 töl meghatározott 107^57 '-es szöge,- melyet annak bázisa és haránt- 

 lapja egymással képez. Vizsgálatai szerint a Jánosit is monoklin, ép úgy, 

 mint a Copiapit. 



Weinschenk cikkével egyidejűleg jelenik meg Bögkh és Emszt 

 válasza is.'' Az autorok újabb mérések alapján a lapszögre vonatkozó 

 adatokat 101°-ról 102°-ra korrigálják; s fenntartják azt az állításukat, 

 hogy a Jánosit tényleg új ásvány, mert a LiNCKtöl mért Copiapittól 

 szögértékében különbözik, az irodalomban rhombosnak leírt, s ugyan- 

 csak 102° lapszögü Capiapitoktól pedig mennyileges vegyi összetételé- 

 ben tér el. Van tehát, a mint Dakapsky gondolja, kétféle Copiapit, a 

 melyet az átmeneti alakok sorozata köt össze, de ezek közé a Jánosit 

 nem illeszthető be. 



» Földtani Közlöny XXXVI. 182. ]. 



- Zeitschr. f. Kryst. ló. köt. Linck a szöget az alapul vett három adatból 

 hibásan 10S°4'-nak számította ki ; a hibát Dana korrigálja «System oí Min.* 

 kézikönyvében. 



=' A Jánosit és Copiapit közötti különbségekről Földtani Közlöny, XXXVI. k., 

 186. lap. 



