124 D; TOBORFFV ZOLTÁN 



Weinschenk állítása szerint továbbá Dr. Steinmetz elemzése nem 

 normális, hanem bázikus sót eredményezett, mel}^ a Copiapitnak felel 

 meg. Ezt a szerzők azzal magyarázzák meg, hogy anyaguk a levegőn 

 bázikus Copiapittá alakúi át, s idők multán csak a Jánosit gumók belse- 

 jében találni változatlan, üde normális szulfátot. Ennek bizonyítására 

 egy elemzést is közölnek, a mely a 



100-408 



összetételt, s így a Copiapit 2I'\0^.bSO^-\-í8H.,0 képletét eredményezte. 

 Ezért feltehető, mint a szerzők említik, hogy a rhombosaknak leírt 

 Copiapitok, — mint pl. a Bertrandé és Des Cloizeauxé — nem egyebek 

 átalakult Jánositnál. 



Weinschenk úr «Még egyszer a Copiapitról és Jánositrób) cím 

 alatt e közleményre is felel.' Azt fejtegeti, hogy csakis a LiNCx-féle 

 szögértékű anyagokat tekinthetjük Copiapitnak, mert újabban szerzett 

 példányokon ő is LiNCK-kel azonos eredményre jutott. Nem lehet ezektől 

 elkülöníteni a Dakapsky említette válfajokat sem, s hogy a feljegyzett 

 észlelések közt a LiNCKével meg nem egyező adatok is találhatók, 

 az valószínűleg csak a parányi kristályok mikroskopos mérésénél fel- 

 merülő hibáknak tulajdonítható. maga a Jánositon középértékben 

 lOG'^-os szöget talált, ca8° eltéréssel. Minthogy az alkalmazott, s a petro- 

 grafiában is használatos mikroskopos módszerrel a Jánosit és Copiapit 

 azonosnak bizonyul, az elválasztást nem tartja jogosnak. 



Egy utolsó közleménynyel - végre Böckh és Emszt zárják be 

 a vitát ; újból kijelentik, hogy álláspontjukhoz ragaszkodnak, s ásványukat 

 továbbra is jól jellegzett új fajnak tartják. 



A Jánosit és Copiapit összehasonlítása a mint ebből látható, igen 

 érdekes téma; a vita azonban nézetem szerint teljesen exakt ered- 

 ményre ezideig nem vezetett, s ezért néhány észrevétellel óhajtok én is 

 a kérdés tisztázásához járulni. Megjegyzem azonban, hogy pusztán 

 a szerzők, s régebbi megfigyelők adataira kívánok szorítkozni, kiegészítve 

 azokat egy-két észleléssel, a melj^et a birtokomban levő chilei Copiapitokon 

 volt alkalmam tenni. 



Az első, aki a Copiapit alakját és optikai viselkedését chilei 



1 Földtani Közlöny, XXXVI. k., 289. 1. 

 '-Í Földtani Közlöny, XXXVI. k., 404. 1. 



