126 D! TOBORFFY ZOLTÁN 



Ebből a táblázatból látbató, hogy a Copiapit és Jánosit kristály- 

 tani és optikai tulajdonságai tökéletesen megegyeznek. Mivel pedig ezek 

 az anyagok minőségileg ugyanazokat a vegyi alkatrészeket is tartalmaz- 

 zák, azt állíthatjuk, hogy a két species azonos. 



Ez a következtetés mindenesetre helyes, mert ez az általánosan 

 használt módszer a közetek ásványelegyrészeinek meghatározására is. 

 Hiszen maga Böckh úr is így határozta meg a nagj^marosi, és selmecz- 

 bányai közetek földpátjait, augitjait, amíiboljait, stb. anélkül, hogy 

 vegyi elemzésről, még csak minölegesröl is, említést tenne ! így, ha ez 

 eljárást nem tartaná kielégítőnek, nemcsak a mai petrográfiai vizsgá- 

 lati módoknak, hanem saját dolgozatainak értékét is kétségessé tenné. 



Míg a Jánosit geometriai és optikai összehasonlításánál teljesen 

 biztos és szilárd alapon állunk, a vegyi összetétel tárgyalása ingadozó 

 talajra vezet. Ennek oka abban keresendő, hogy az eféle szulfátok, 

 melyek mind bomlástermékei- , többnyire nem homogének, hanem külön- 

 böző vegyületek keverékei. Ezek szétválasztására pedig oly aprószem- 

 csés anyagnál, mint a Jánosit, ezideig semmiféle mód nem ismeretes, 

 úg}% hogy még oly hírneves vegyész is, mint Eose H. kénytelen volt 

 a chilei vbázikiis vasszulfát)) elemzéséhez tiszta anyag helyett az ilyen 

 keveréket felhasználni. Ehhez járul még az is, hogy a természetes 

 vasszulfátok gyakran szabad kénsavat is tartalmaznak, a mely az ilyen 

 finom pikkelyes vagy rostos anyagokból, főleg ha azok vízben oldód- 

 nak, alig távolítható el. Már Eose H. említi meg a chilei ((normális 

 vasszulfát*) elemzésében, hogy e só kétségkívül a könnyen elbomló 

 pirit oxidatiója folytán jön létre; ha pedig a pirit egész vastartalma 

 oxyddá, s összes kénje kénsavvá oxydálódik, úgy ez utóbbiból mindig 

 több van jelen, mint amennyi az oxyd telítésére szükséges. Ennek a 

 fölöslegnek egy része természetesen egyesülhet más bázisokkal is, úgy, 

 hogy a környező kőzeteket elbontja, a mi esetleg hajszálszerű kova- 

 savnak kiválását okozza. 



Hogy ez a szabad kénsav jelentékeny mennyiségű, azonnal szembe 

 tűnik, ha az átalakulást vázlatosan feltüntető vegyképleteket megtekintjük. 

 Az esetben, ha a piritbői ferroszulfát képződik, 



FeS.,-\-7ü=FeO . SO^+SO.„ 

 ha ferriszulfát, 



^FeS,+ 150=Fe.,0^ . {SO^\+SO^ 



ha bázikus szulfát, 



4Fe»S3+ 30 0= 2 Fe.^ 0.,5S0^, + SSOg 



a vegyfolyamat, vagyis a Coquimbit keletkezésénei 25% -a, a bázisos 



