A JANOSITROL. 



127 



szulfáténál 37-50% -a, a vasgálicnál 50%-a a keletkező kénsavnak fölös- 

 legben marad. 



A Jánositnál szereplő kénsavtöbblet, a melynek alapján azt 

 a szerzők a Copiapittól elválasztják, szintén a hozzákevert egyéb szul- 

 fátoknak, vagy e szabad savnak tudható be. List * a rammelsbergi mysi 

 elemzésében a következőket mondja : «... Közelebbi vizsgálatnál kitűnt, 

 hogy az egyes kristályokat savanyú kémhatású, szabad kénsavat tartal- 

 mazó nedv tartja össze, a melytől azonban erős alkohollal való kimosás 

 útján megszabadíthatok, úgy hogy száraz, laza kristálypor marad vissza. » 

 Valami kötő anyagnak a magyar anyagban is minden esetre kell lennie, 

 mert e nélkül a kristályok nem tapadhatnának gumókká össze, hanem 

 lazán feküdnének egymáson. Akármi is legyen azonban a kötő anyag, 

 idegen szulfát, avagy szabad kénsav, az analysis eredményét jelen- 

 tékenyen befolyásolhatja. 



Egyébként, hogy az eddigi Copiapit és Coquimbit elemzések fölött 

 kellő áttekintést nyerjünk, azokat az alábbi két táblázatba állítottam 

 össze, csatolván mindegyikhez összehasonlítás végett EMszxnek a Jáno- 

 sitra vonatkozó adatait is. így kiki véleményt alkothat magának az 

 eféle anyagok analysisének értéke felől. 



*Bibra elemzése az algodonbai-i anyagról hasznavehetetlen. (Journ. f. pr. Chem. 1865. 

 VI. p. á06.) 



iPogg. Annál. 27 k. 310. — '-Boston Journ. 1850. — ^Zschr. für Kryst. 3 k., 52á. — 4Zsehr. 

 für Kryst. 15 k. — 5 Americ. Journ. 1889, .38. 242—45. — « N. Jahi'b. für Min. 1890. 1. 48. — ^Bull. 

 Unit. St. 1890 ; Zscbr. f . Kryst. 20 k. — *< 1. c. 



1 Liebigs Annal. d. Ch. 1850. 74. k. 

 Földtani Küzlüny. XXXVII. köt Iflul. ^ 



