130 n- TOBORFFY ZOLTÁN 



Végül még LiNCK tanár goniometrikus méréseire akarok néhány 

 szóval utalni. Ismertetésem elején kimuiattam, hogy a Jánosit geometriai 

 és optikai tekintetben azonos az E. Bertrand és Des Cloizeaux vizsgálta 

 Copiapittal. E két kitűnő észlelő chilei anyagon mikroskopiummal mérve 

 a kristálytáblák lapszögét 103 ^-nak találta, a mi egyezik a Böckh és 

 Emszt által a magyar anyagon megfigyelt szöggel. De minthogy ugyan- 

 csak chilei Copiapiton ugyané szögre Linck úr goniometrikus méréssel 

 ettől eltérőleg 108°4'-et határozott meg, a melyre mint fontos adatra 

 BöcKH, Emszt és Weinsceenk urak nemcsak hivatkoznak, hanem erősen 

 támaszkodnak is, megkérdeztem Dr. Keenner József tanár urat, mi a 

 véleménye e tárgyban : van-e kétféle Copiapit, s a két szögadat közül 

 melyik a helyes? Kérdésemre a következő választ kaptam: ^^Copiapit 

 csak egyféle van. A szögértékre nézve E. Bertrand és Des Cloizeaux 

 i02°-os adata az eddigiek közül a leghelyesebb, a pontosabb érték 

 azonban IO'P/íí° — i02^U° között áll, de inkább ez utóbbi felé hajlik. 

 LiKCK szögadata helytelen, mert hibásan határozta meg az (110 — 011) 

 hajlást, a miből természetesen csak hibás értékkel számítható ki a lap- 

 szög is, mely szerinte /i=108°4'. Linck tévedésére bizonyosan maga is 

 rá jött volna, ha a számított értéket a mikroskoppal ellenőrzi, avagy 

 pedig ha megkísérli az optikai tengelysík helyzetét, vagy, a mi itt 

 ugyanaz, az extinctio irányt a kristálytáblán kissé ponlosabban meg- 

 határozni. Copiapit a límcK-féle lapszöggel nem létezik.» 



Ha végül összefoglalom a mondottakat, kitűnik, hogy: 



1. « A Jánosit geometriai, optikai és cohaesionalis tekintetben azonos 

 a Des Cloizeaux-íó'/ vizsgált chilei Copiapittal, 



2. hogy a LiNCKnek ugyanezen az anyagon tett mérése téves, 

 és végre 



3. hogy a Jánositban igen megbízható chemikus vegyelemzése ki- 

 mutatta a Copiapit alkatrészeit, tehát a vasat, kénsavat és vizet minő- 

 legesen ; mennyilegesen pedig nagyon közeledik az a Copiapithoz, a 

 mely só különben sem homogén, hanem több anyagnak keveréke. 



Arra a meggyőződésre jutok tehát, — s ezt, úgy hiszem, mindenki 

 be fogja látni, — hogy a Jánosit a Copiapittal azonos ; nem egyéb ez, 

 mint a harzi bányászok mysije, ez az igen közönséges só, a mely 

 mindenütt megtalálható, a hol pirit nedves légkörben elbomlik. 



