140 IRODALOM. 



áll, melj' ntóbbiakbaii 0"5 m vastagságot is elérő meuilitbetelepülések is vau- 

 nak. Az ó-alluviumbau nagy kiterjedésű kavicsterrasszok képződtek. Figye- 

 lemre méltók a vasas savanyú vizek forrásai (hihi Margit- és liihi Erzsébet - 

 foiTás stb.) 



A Greiner és Knoll hegyvidékének (Szepesmegye) alapközete agyagpala, 

 melynek kora eddig még nincs meghatározva. Ezt különböző helyeken dioritos 

 kőzetek törik át és nagyrészben metamorphisált. A dioritos kőzetek hosszabb 

 vonulatokat vagy egyes kisebb kúpokat formálnak. 



3. SzoNTAGH Tamás: Rossia és a SdavaíanijtA (Lunkaspii közsé;/) kör- 

 nyékének geológiája. A hiliarmegtjei Királtj erdő déli része. 52—54. oldal. 



A Királyerdő dolinás piateauját D felől egy nagyobb krétakorú öböl s 

 tovább D-re harmadidőszaki képződmények határolják. Megvan itt a felső 

 dogger macrocephalites-rétege, a melyre kövületmentes maim-mész telep- 

 szik limonitkiválásokkal. A kréta felső senonra (sárgás mészmárgák) és 

 turonra (szirtszerű, tömött, riKÜstás meszek és homokkövek) utaló kövületekkel 

 lép föl. A Stinturevölgy kezdetén a mész fölött actaeonellákat tartalmazó, 

 gosautypusú mészmárgák és homokkövek vaunak. A felsőkrétakorú öböl köze- 

 pét inoceramusos márgák és homokkövek foglalják el. A szármáti emeletet 

 konglomerátos mészkövek képviselik ; a rossiai templomtól D-re és NyD Ny-ra 

 egy eruptivus kőzetnek a tufáját látjuk. A diluvium agyagból és kavicsból (az 

 utóbbi nyilván a szármáti konglomerát mállási terméke), az alluvium pedig 

 patakhordalékból áll. Hasznosítható közetek a maim-mészkő (mészégetésre) és 

 ennek elég gyakori agy agvasércz-lencséi. 



4. Papp Károly; Memjháza vidékének geológiai viszomjai. 55—87. oldal. 



A Kodru-Moma hegység (Biharmegye) DK-i előhegyeiben a következő 

 üledékes közetek vannak: árkosak (csillámos breccsiaszerű kőzetek) és alsó 

 permidőszaki vörös, zöld, szürke agyagpalák, felső perm quarcithomok- 

 kövek, a melyek quarcos porphyr és triasdolomit között települnek, továbbá 

 réteges vörös palák, lemezes mészkövek és márgák. a melyeket a szerző 

 az alsó triasz-hoz számít, míg a felső triászt dolomit és mészkő kép- 

 viseli. A megye határán a df)lomiton vörös mészkövek fekszenek, a melyek- 

 ben Bactnillium gignnicnm Heer van és a rhátiai emeletbe tartoznak. Egy 

 pecten-, grypha?a- és harpoceras-tartalraú meszes, sötétszinű mészkő a dogger 

 képviselője. A jurá-hoz tartoznak vöröses tiszta meszek, valamint a meny- 

 házai szürke crinoidás meszek. Az utóbbiakra települő rhabdophylliás vörös 

 palákat, továbbá a velük Monyászánál váltakozó pados márgás meszeket a szerző 

 a tithon-hoz sorozza. Pannon i aikorszakú agj'ag számos árokban van fel- 

 tárva, míg egy fiatal harmadidőszaki kavics a magasabb lejtőkön az alaphegységre, 

 lejcbb pedig a pannóniai agyagra telepszik. A mésztufa is legnagyobbrészt a 

 fiatal liarmadidőszakban rakódott le. A liestyirata környékén föllépő s vasérc- 

 telepeket tartalmazó vörös agyag diluviális, a Citramontau barlang iszapos 



