142 IRODALOM. 



7. Haiaváts Gyula: Kudúr—Csóra— Felsőpián környékének jnldtani 

 alkot dm. 109—120. oldal. 



A Hiinyad, Alsó-Fehér és Szebenmegyében fekvő fölvételi terület D-i 

 része magas hegység és a középső csoport kristályos palakőzeteiből 

 áll alárendelt szeracsés mészkővel. Ez utóbbit a középső csoportban eddig még 

 nem találták meg s úgy látszik, hogy jelenléte az alsó csoport közelségét 

 jelzi. A kristályos palákban a szerző egy gránit- és több porphyrdykeot 

 észlelt. A magas hegység lábán elterülő dombságot felső kréta és medi- 

 terrán lerakódások alkotják. A kréta képződmények határozott parti kép- 

 ződmények. Nagy kiterjedésű kavicsterrasszok a diluvium képződményei. 



A jelentés befejezését a felsőpiáni (ezelőtt Oláh-Pián) aranymosás 

 leirása teszi, a hol az itt talált ásványok is fel vannak sorolva. Az irodalom 

 adatai szerint itt platina is volna, de Emszt Kálmán kimutatta, hogy a Sztrigy 

 mosott aranyában előforduló fehér lemezkék anyaga nem platina, hanem 

 tellurarany. 



8. ScHAFARziK Ferencz : Forasest. és Tomest környékének geológiai 

 viszonyairól, Krassó-Szörénymegyéhen. 121 — 126. oldal. 



E területet a Págyes-Euszka hegység legészakibb küszöbének lehet 

 tekinteni. Felépítésében phy Ilitek vesznek részt, a melyeken közvetlenül 

 palaeozoos agyagpalák, részben lydiai quarcitpalák, dolomitos meszek s az 

 utóbbiak elkovásodásából keletkezett quarcitok települnek. Az agyagpalákban 

 barna vasérctelepek lépnek föl, a dolomitos mészkőben pedig Kumimyesttől 

 K-re galenitre van egy fölhagyott táró. Ne ogen lerakódások közül előfordid- 

 nak : mint legmélyebb tag konglomerátos homokkő, agyag és márgapadok 

 jellemző felső mediterrán foraminiferákkal és pannóniai agyag. A Begáig lenyúló 

 kavicsterrasszok, valamint a rumunyesti barlang, a hol az Ursus spelaeíis egy 

 koponyáját találták, dil uviális jelenségek. Alluviális képződményekként 

 a mostani patakok keskeny árterein kívül mésztufák említendők. Eruptivus 

 kőzetek (amphybolporphyrit, porphyrit, melaphyr, biotitandesit s ennek 

 agglomerátja) csak szórványosan lépnek föl. Hasznosítható lerakódások a kon- 

 glomerátos mészkő Kirvánál és Petroszánál, valamint a biotitandesit Tomestnél. 



ÍJ. Kadic Ottokár: A Maros hal partján, Czella, Bulza és Pozsoga 

 környékén elterülő hegyvidék geológiai viszonyai. 127 — 141. oldal. 



A Krassó-Szörénymegyében lévő terület legrégibb képződménye egy sötét- 

 szürke, mészpát-eres és bitumenes dogger mészkő. Kaprióra és Pozsoga 

 között felső jura mészszirtek alkotják a Maros meredek partját. Az alsó 

 krétát calcitercs szürke homokkövek, továbbá sötét agyag- és világosszinű 

 márgapalák, — a középsőt pedig homokkövek képviselik. Ezekhez csatla- 

 koznak pannoni a ikorszakú üledékek dilu\i:ilis babérczes agyag és allu- 

 viális hordalékok. Az eruptivus kőzetek ezek: egy biotitban gazdag 



