IRODALíiM. 143 



gránitos kó'zet, sötétzöld diabas kisebb fültokban, mandiilakö-zerű diabas, bic- 

 tit-, amphybol- és aiigitandesit, legelterjedtebb azonban az ande-ittufa és kon- 

 glomerat. 



10. SzÁDEczKY Gyula: A BUt«ihcgij^é(i IVzlidnya—Pefrosz—Szkerüovd 

 közötti részének geolof/iai szerkezetéről. 14^ — 153. oldal. 



A Bihar, Hunyad és Torda-Aranyos megyék területére eső területen a 

 kristályos palák, a melyeket legjobban chloritos paláknak lehet nevezni, 

 csak alárendelt szerepet játszanak. Rájuk permi konglomerátok és homok- 

 kövek települnek, a melyekhez még quarcos homokkövek, quarcitos homok- 

 kövek, agyag- és márgapalák csatlakoznak. Ezek a permi lerakódások a leg- 

 inkább porphyritosnak mondható eruptiók révén, a melyek a rézbányai és 

 szárazvölgyi érceket is felszínre hozták, sajátságos átalakulást szenvedtek (Pei- 

 Mics cosciuri-közetei). A permi képződmények vonulatai között trias dolomit 

 és mészkő fordul elő. A jura lerakódások közül itt liaskorú márgapalák s 

 barna mészkövek, valamint maimmeszek is vannak még. Az utóbbiakban 

 aluminiumércek és a dacogránit tömzsének contactképződményeképen magne- 

 tittelepek lépnek föl. Az alsó kréta szürkésfehér szilánkos mészkő, a felső 

 homokos üledékek (gosaui rétegek) képében jelentkezik. A völgyekben található 

 tőzeg képződése már a diluviumban kezdődhetett, legnagyobbrészt azonban 

 már az alluviumba képződött, melyben a Szárazvölgy patakja is lerakta tör- 

 melékeit. Az eruptivus kőzeteknél két csoportot kell megkülön- 

 böztetni. Az egyik a permi üledékekhez csatlakozik s tufaszerű quarcpor- 

 phyrokat, rhyolithosan kiképződött quarcporphyrokat ill. porphyriteket fog- 

 lal magában. Társaságában alárendelten basisos diabastelérek is lépnek föl 

 A másik csoport túlnyomóan andesitesen kiképződött amphibol-, biotit-, py- 

 roxen és quarcporphyritek, ritkábban rhyolith- vagy aplitszertí fehérebb telé- 

 rekből áU. 



11. Gesell Sándor: A Csermos ny apaiak Dernő és Lucska közé eső ré- 

 szének földtani viszonyai, északra a megye Jiatárdig. 1.54 — 158. oldal. 



A címben körülírt, Gömörmegyében lévő területet kristályos palaközetek, 

 carbonkorú palák és homokkövek, triaskorú homokkövek és mészkövek, vala- 

 mint werfeni palák, továbbá quarcitok barnavaskő-lencsékkel, quarcporphyri- 

 tek és porphyroidok teszik. A felhagyott bányákban barna vaskövet, vas- 

 csillámot, pátvaskövet és vörös vasércet termeltek. A Vöröstáró körüli bányá- 

 szat fakóércre irányult. Ma csupán a ragasztóvölgyi Dénesbánya van üzemben. 



12. PiEGULY Jenő: A Volovecz déli lejtője Veszverés és Betlér között. 

 159—164. oldal. 



A Szepes-Gömöri Erczhegység szluva — kassai hegycsoportjának e részében 

 a klasztikus kőzetek közül metamorphosis utján egymáshoz majdnem telje- 



Földtani Közlöny. XXXVII. köt. 1907. 



10 



