144 IRODALOM. 



ben hasonlóvá lett agyag- és graphitpalák vannak meg, a melyek két vonulatot 

 alkotnak, mindegyiket egy-egy graphitos taggal. Az E-i palavonulatban a Na- 

 Mochtól D-re egy 29 — 30 m vastag magnetittartalmú ankerittelep van. Az 

 eruptivus kőzetek ezek: quarcporphyr, a melyet a betléri völgyben egy 

 gránitporphyrdyke tör keresztül és porphyroid. Fiatalabb képződményként 

 említi a szerző a hegység lábán elterülő kavicsot (belvederkavics, Stur)- 

 A kimutatott közetek Uhlig nerztührende Serié "-jébe tartoznak, a metamorph 

 íigyagpalák pedig a karbonba. 



13. AcKER Yiktor: A gőuiörmcgi/ei Cscrmosmj apátok völuyéiiek f/eolo- 

 giai viszonyai. 105 — 173. oldal. 



A nevezett völgy két oldalán car bonidőszaki homokkövek (világoszöld 

 agyagpala betelepülésekkel) és fekete palák, valamint permi quarcitok és 

 verrucano lépnek föl. A trias a werfeni paláknak mindkét STűRZENBAUM-féle 

 szintjével jelentkezik ; ezeken kívül triasmeszek is találhatók a sziliczei plateau 

 foh'tatásaképen. Kavics és homok fiatalabb lerakódások. A permi homokkő 

 ill. werfeni palák és karbonidőszaki közetek határán az egykori vasércbányászat 

 nyomai látszanak. Az egykor jelentékenyebb érctelepek ezek: egy 2 — 14 m 

 vastag barna vaskő-telep a Gömör völgyben és a vasban gazdag mészpalák. 



14. Treitz Péter: Jelentés az 1004-ik évben végzett agrogcologiai 

 felvét el ékről. 174 — 105. oldal. 



I. Oroszlámos és Törökkanizsa (Torontálmegye) környéke oly lösztábla, 

 a melyet a folyók számos szigetre tagoltak. A felszint lösz, réti agyag, szikes 

 talaj, dünehomok és öntésföld alkotja. A lösz felső része typusos, alsó része 

 oly légi képződmény, a mely évenkint egyszer víztől elárasztott területre hul- 

 lott alá: áradmányos lösz (Treitz). A réti agyag aszályos tájakon helyette- 

 síti a tőzegképződést. A mélyedmények sós vizétől körülvett lösz-szigetek ezt a 

 vizet fölszívták s a felületükön elpárologtatták. Az elpárologtatás után fönma- 

 radt hunuszsavas sók a likacsos löszben oxydálodtak, a natronsók pedig a lösz 

 meszének közreműködése mellett, szabad szénsav jelenlétében, szíksóvá ala- 

 kultak át. A kis szigetek talaját teljesen, a nagyobbakét pedig csak a széleken 

 hatotta át a szíksó. A vizsgálatok ismételten azt bizonyítják, hogy a sóknak 

 a tulajban való fölhalmozódása annak elégtelen lecsapolásán alapszik és hogy 

 ezekből a sokból meszes alsó talajon sziksó keletkezik. 



IT. A Nagysomlyó (Veszprémmegye) basaltkúpja durvább tufarétegeken 

 nyugszik, a melyek alatt finomabb tufarétegek következnek. Ezeken kívül 

 pannoniaikorszakú rétegek is vannak itten. A tufarétegek a hiányos vízelvezetés 

 folytán meszesek, mert a mészföldpátok elmálásánál keletkezett szénszavas mész 

 a mélyebb részekben levált. Miután ez a mész fiatal képződési;, könnyen oldó- 

 dik a szénsavat tartalmazó csapadékvizekben s az amerikai szőlöalanyokon 

 könnyen idéz elő chlorosist. A hol az eredeti talaj (erdei talaj) megmaradt, 

 ott az mészielen és erősen vasas. A hegy lábán előforduló diluviális homok- 

 rétegekben sai'kos kavicsok — a diluviális sivatagi klima tanúi gyakoriak. 



