146 IRODALOM. 



cen-t cyrenás agyag és homok, valamint pectunculusos homokkő, a felső 

 mediterránt anomiás homok, a szármáti emeletet pedig cerithiiimos 

 cmész képviseli. Ezekhez satlakoznak még panoniai agyag, homok és kavics, 

 diluviális lösz, homok és agyag, valamint alluviális futóhomok és agyag. 

 A felső talaj féleségei a következők : a trias mészkövön : kavicsos, agyagos 

 liomok ; a cyrenás rétegeken : agyag vagy homok, a melyek gyakran kavicso- 

 sak ; a pectunculusos mészkövön : agyagos homok, néha kavicsos ; a cyrenás 

 mészkövön : agyagos vagy homokos vályog, fehér agyag, kavics ; a pannóniai 

 képződményeken : agyag, mely némelykor kavicsos és homokos, továbbá kavi- 

 csos, agyagos homok; diluviális talajok: vályog (valamennyi változatával), 

 agyag, homok ; alluvialisak : agyag, homok, mocsárföld. Hasznosítható kőzetek 

 a triasdolomit, bolusszerű agyag, dachsteinmész, hárshegyi homokkő, cerithiu- 

 mus mész és pannóniai kavics meg homok. 



18. HoRusiTZKY Henrik: A Vág e.s Kis-Duna közének agr.ogeologiai 

 viszonyai. 252 — 272. oldal. 



Pozsonymegye e részén az egykor összefüggő nagyszombati löszplateau 

 maradványai a legrégibb képződmények. Typusos löszből állanak, míg egy 

 valamivel mélyebben fekvő részlet, egy időnkint ki-kiszáradó egykori mo- 

 csár, mocsárlöszből (Horusitzky) áll. Kajál és Nagymácséd között kavics 

 van, a mely talán a Vágnak ó-alluviális törmelékkúpja; ugyanilyen korú a 

 Dudvágmenti kavics is. Azonkívül Duna-kavics és fiatalabb kavics is lép föl. 

 A homokdombok a löszplateau peremén fél ellipsist formálnak ; a Vág és a 

 Kis-Duna természetes gátjai közötti egykori mocsárterület legnagyobb része 

 mocsárfölddel van borítva. Legfiatalabbak az öntésföldek. A két löszfajtának 

 megfelelően felső talajukban is két fajtát lehetett megkülönböztetni ; typusos 

 vályogot a szárazföldi és agyagos vályogot a mocsárlöszön. A homokbuckákat 

 vályogszertí homok, az egykori mocsárterületeket fekete agyag borítja. Elő- 

 fordvil továbbá még barna agyag, agyagos vályog s az öntésföldeken szintén 

 vályog. Befejezésül diószegkörnyéki talajok három physikai és egy chemiai 

 elemzését találjuk s 3G talaj szelvényrajzot. 



19. László Gábor: A kis )nagyar alföldön, a píndor/i fensíkiól a 

 Hanságig. 273 — 276. oldal. 



A Lajtahegység lábánál elterülő pándorfi fensík pannóniai eredetű; 

 rozsdaszinü kavicsok jellemzik, a melyek alatt csillámban szegény, szürke- 

 homokok laza homokkőpadokkal és agyagok fekszenek. A mintegy 30 m-rel 

 mélyebben fekvő lapályt ó-alluviális kavics borítja, míg a pannóniai 

 plateaut keskeny szegély alakjában körülvevő löszt új -alluvialisnak kell 

 tekinteni. A Hanság a Fertőtó egy eliszaposodott öble. 



