148 IRODALOM. 



meráhim okkal s puha homokos márgákkal kezdődik. E régibb miocén helyen- 

 kint gyűrődött s mély paraklázisok által eltolódott ; ilyen helyeken az andesit 

 és ennek zöld tufái törtek ki. 



Az alsó miocén fokozatosan a középső miocenkoní lajtamészbe megy át, 

 a melyre azután pliocenkorú pannóniai s végre a teljesen kiédesedett levantei 

 üledékek következnek. Kadic 0. 



(3). Goejanovic-Krambeeger K. — Geolofjijskd j rijefjleilihi karfa kraljc- 

 vina Hrvafi^ke i Slavoyúje. (Horvátország és Szlavónia átnézetes 

 geológiai térképe.) 1 : 75,000. Eogatac-Kozje jelű osztálylap, ^1. zóna, 



XIII. rovat. Felvette és a magyarázatot megírta Gorjanovic-KrambergerK. 

 Kiadja a Horv.-Szlav. -Dalmátország kormánya. i4. p. Zagreb, 1904. 

 (Horvátul és németül.) 



Ez a geológiai térkép a már megjelent Viuica-Pettan jelű laphoz csatla- 

 kozik és Stájerország határán az északi Horvátországnak egy kis területét 

 ábrázolja. 



E terület legrégibb geológiai képződményei karbonidöszakú sötét agyag- 

 palákból és vasas homokkövekből állanak ; ezekre azután durvaszemű homok- 

 kövek ülepedtek, melyek valószínűleg már a permbe tartoznak. 



A permokarbonra a triasszisztéma tagjai rakódtak, nevezetesen a wer- 

 feni palák és a kagylómész, ezek után mészkövek következnek, melyek itt 

 valószínűleg a ladiniai emeletnek wengeni rétegeit képviselik. A felső triasba 

 bizonyos dolomitok és mészkövek számíthatók, a melyek a dachsteinmeszet, 

 tehát a nori emeletet jellemzik. 



A felvett terület többi részét a harmadidőszaki képződmények foglalják 

 el. Ezek közül az oligocen Sotzkarétegek mint legrégibb üledékek szerepelnek. 

 A régibb miocént zöldesszürke tufás homokkövek képviselik. A középső miocén- 

 ből a lajtamész, a felső miocénből a szarmata és a pliocenból a pannóniai 

 rétegek szerepelnek. A diluviumot végre sárga agyag, az alluviumot pedig 

 folyó- és pataklerakódások jellemzik. 



Eruptiós kőzetek közül első sorban az andesitek és ezek tufái említen- 

 dők, melyek valószínííleg a régibb miocénben törtek ki. Alárendelve melaphyrt 

 és sötétzöld, nagyon mállott diabázt is találni. Kadic 0. 



(4.) Gorjanovic-Kramberger K. — GcolO(jijd(i prijeí/ledaa kai la kral- 

 jevhia Hrvat^ke i SJavonijc. (Horvátország és Szlavónia átnézetes 

 geológiai térképe.) I : 75,000. Zlatar-Krapina jelű osztálylap, ^1. zóna, 



XIV. rovat. Felvette és a magyarázatot megírta Gorjanovic-Kram- 

 berger K. Kiadja a Horv.-Hzlav.-Dalmátország kormánya. 4i2. pag. 

 Zagreb, 1004. (Horvátul és németül.) 



Ez osztálylap legrégibb képződményei a serpentin, továbbá a karbon és 

 perm üledékek. Ezekre a trias telepszik, melyből teljes biztossággal csak a 

 werfeni palák és a kagylóraész váliisztliatók ki. A felső triast, mely legjobban 



