IRODALOM. 149 



van kifejlődve, a dachsteinmeszek képviselik. A Kalnik- Zagreb vonulatban 

 krétaidöszak rétegeket is találunk. 



A fiatalabb képződmények közül az oligocenkorú Sotzkarátegeket talál- 

 juk. A régibb miocén itt főképen konglomerátumokból, durva tufás homok- 

 kövekből, sárga porhanyós márgából, homokból és tufából áll. A középső 

 miocént lajtamész, a felső miocént szarmata és a pliocent pannóniai rétegek 

 képviselik. 



E vidéken különös jelentőségű a diluvium, a mennyiben Krapina mel- 

 lett a Husnjakovo hegyoldalban levő barlangkitöltésben az ismert ősember- 

 maradványok találtattak. Az emberi maradványokat kisérő gazdag emlősök fau- 

 nája szerint az itteni rétegek a régibb diluviumban tehetők. 



Eruptiós kőzetek közül itt andesit, diabás, melaphyr és liparit van. 

 A magyarázó szöveg végén szerző a tektonikai viszonyokat, a meleg forráso- 

 kat és a gyakori földrengések okát külön fejezetekben tárgyalja. Hasznosít- 

 ható anyagok közül az oligocenkorú barna szén és a kén említendő. Kadic 0. 



(5.) Goejanovic-Krambergek K. — Gcolot/ijska prijedledna karfa kraJ- 

 jcvina ILvatskc i Slavonije. (Horvátország és Szlavónia átnézetes 

 geológiai térképe.) 1 : 75,000. Ivanié Klostar és Moslavina jelű osztály- 

 lap, i2:2. zóna, XV. rovat. Felvette és a magyarázatot megírta Koch F. 

 Kiadja a Horv.-Szlav. -Dalmátország kormánya, 2:2. p. Zagreb, 1906. 

 (Horvátul és németül.) 



E lap legnagyobb részét a Moslavacka gora foglalja el. Ez a hegység 

 mint az ú. n. egykori orientális kontinens legnyugatibb maradvánj^a, úgy 

 geológiai felépítésében, mint geographiai alakulásában a többi horvátországi 

 és szlavóniai hegységtől lényegesen eltér. Mint szigethegység a Moslavacka 

 gora a szomszédos nyugatszlavoniai hegységgel e szerint, semmiféle közvetlen 

 összeköttetésben nem áll. 



A Moslavacka gora tömzse eruptiós kőzetekből és kristályos palákból 

 áll, melyekre közvetlenül a fiatalabb harmadidőszaki rétegek ülepedtek, Az 

 eruptiós kőzetek közül itt a gránit és a diabásporphyrit fordul elő. A gránit- 

 ban és a kristályos palákban pegmatiterek váltak ki, melyekneq keletkezése 

 hydrogenetikai lefolyásokra vezethető vissza A kristályos palák csoportját itt 

 a gneis és ennek átmeneti alakjai, a csillárapala és az amphibolitpala kép- 

 viselik. Ezekhez Kispatic értelmében még olivingabbro is sorozandó. 



A fiatalabb képződmények közül a lajtameszet, a szarmata homokot és 

 márgát, úgyszintén a pannoniakorszakú márgát, agyagot és homokot találjuk. 

 Ezeket végre a diluviális agyag födi. 



Mint látjuk a Moslavacka gora hegységben az archai kristályos palák- 

 tól kezdve fölfelé a mediterránig az összes stratigraphiai elemek hiányoznak, 

 míg a szomszédos nyugatszlavoniai hegységben a paláozoi, a mesozoi és a 

 paleogen rétegsorozat is meg van. Ezt az érdekes jelenséget csak úgy magya- 

 rázhatjuk, hogy ha a mesozoi éra végén és a harmadidőszakban e vidéken 

 nagyszabású talaj sülyedéseket és emelkedéseket tételezünk fel. 



