156 TÁRSULATI ÜGYEK. 



alapján kimondhatom, hogy Miskolc városa területén a Szinva árterén csakis most- 

 koriz üledék van, s sem ezen üledék alatt, sem az Avas oldalában a dilii - 

 vinmnak nyoma sincs. Ha volt, azt az erosio már rég eltávolított a." 



('És most, tisztelt szakülés ! én egyszerűen reámutatok dr. Papp Károly 

 geológus felülvizsgálatának eredményére, mely minden kétséget kizárva bizonyítja, 

 hogy az Avas oldalában diluvium igenis van, ezt pedig a geológiai 

 situson kívül bizonyítja a második palteolithlelet is, mely onnan került nap- 

 világra és a melynek leírását a wieni anthronologiai társulat közleméuj'einek 

 (Mitt. der Anthrop. Ges. in Wien) XXXVI/VII. kötetében adtam ki, hozzátéve, 

 hogy az ősember előfordulását Miskolc táján fentartom (pag. 11). 



('Ezzel a pör el van döntve. Hogy ki volt ellenfelem, az a tárgyra nézve 

 nem lénj-eges. 



('Tisztelt szakülés! Én nagy kort értem és elhatároztam, hogy minden poro- 

 mét, mint ime a mait, bevégzem és lehetőleg csak a mikor tiszta sort csináltam, 

 vonulok magam is a föld rétegeibe. Köszönöm, hogy meg méltóztattak hallgatni!* 



4. Dr. SziLÁDY Zoltán a topánfalvai Lucsia-barlangban végzett ásatásairól 

 számol be. A topográfiai körülmények vázolása után megemlíti, hogy a barlang 

 zsíros agyag-töltelékében, mészkéreg alatt, tehát láthatólag zavartalan diluviális 

 rétegben gyűjtött. A kiásott csontok nagj'obbrésze különböző korú barlangi med- 

 véktől származik, de sok kérődző (juh- és kecskefélék) és farkas koponyája is volt 

 ott. A csontok egy részén egyszerű rovások ismerhetők fel. Az állkapcsok és a 

 végtagok főbb csontjai ütő, szúró és lyukasztó eszközökké vannak alakítva, a 

 melyeken a kezdetleges megdolgozás mellett a használatban való kopás és helyen- 

 ként a fogás nyoma felismerhető. Voltak köztük szénnyomok is. Mindezek nagyon 

 valószínűvé teszik, hogy itt is a diluviális ember nyomai kerültek kezünkbe és 

 ezért a további kutatás felette kívánatos. 



'i907. május i.-én. — Elnök : dr. Koch Antal, 



Előadások: 



1. Dr. Vitális István : A balatonmelléki bazaltos kőzetek kora című előadása 

 során jelentette, hogy a Balaton fölvidékről a már ismertetett basanitoid, földpátos 

 bazalt és limburgitoidokon kívül még egy negyedik bazalttipust is lelt, t. i. lim- 

 burgitot, mely hazánkból eddig ismeretlen volt. Kimutatta, hogy a Balaton föl- 

 vidék négy bazalttipusa olyan magmából származott, mely középhelyet foglal el 

 Becke atlanti és pacifik petrografiai provinciái között és a melyet ezekkel szem- 

 ben a nagy nátrontartalom, a magas (OsANN-BECKE-féle) a-érték és a magnéziában 

 való viszonj'lagos szegénység jellemeznek. Vázolta a magmatikus differeuciátió 

 menetét, mely szerint a basanitoidos magma három ciklusban szolgáltatott effuzivus 

 (bazaltos) kőzetet. 



A bazaltos eruptio korára nézve a következő nézetek állanak egymással 

 szemben: dr. Stache szerint a congeriás rétegek lerakódása előtt, Böckh János, 

 .Tudd és dr. Hofmann Károly szerint a congeriás (pannóniai) rétegek főzömének 

 lerakódása után, de még a pannóniai korszakon belül és dr. Lörenthey Imrk 

 szerint csak a jjannoniai korszakra következő levantei korszakban vette kez- 

 detét a bazaltos eruptio. Dr. Lörenthey két megfigyelést hoz fel érvül a bazal- 

 tos eruptio levanteikorúsága mellett : a zsidi Öreglázhegy és Fonyód feltárását. 

 A felsözsidi Öreglázhegy föltárása alapján, melyet előadó fedezett föl, kimutatja 

 LÖRENTHEYvel Szemben, hogy a basanitoid takaró ott nem fedi közvetetlenül a 24 

 fokkal dőlő l'nio Wetzleri-e réteget és hogy — a mi a bazaltos eruptio korára nézve 

 nagy jelentőségű — az Unió Welzleri-s homokpadban dió- egész krumi)li- 

 nagyságú basanitoid kavicsok fekszenek bent, vagyis hogy az Öreg- 



